Uuringud näitavad, et mõrvad on nakkused ja võivad levida nagu gripp.
Uurijad tuginesid samadele meetoditele, mida avalike tervishoiuametnikud kasutasid haiguste leviku jälgimiseks, kuid rakendasid neid 1982.-2008. Aastal 26-aastase ajavahemiku jooksul Newarkis N.J. tapmiste levikule.
Nagu teistes epideemiate puhul, olid teatud piirkonnad tundlikumad kui teised. Erinevad sisserändajate rikkad kogukonnad tundusid olevat teadusuuringute käigus mõrvade leviku eest kaitstud, samas olid kõige vaesemad piirkonnad haavatavamad. Need leiud osutavad, et kogukonnad võivad initsialiseerida end mõrvaväljade vastu, tegeledes sellega seotud riskifaktoritega, ütles uuringu kaasautor Michigani Riikliku Ülikooli kriminaalõiguse uurija April Zeoli.
"Inimesed räägivad vägivallast, kuritegevusest ja tapmistest nakkavana. Idee on selles, et vägivald tekitab vägivalda," ütles Zeoli WordsSideKick.com'ile. [Inimõiguste agressiooni ajalugu]
Mis puutub vägivallast vägivallaga, siis tsiteeris Zeoli, et tapmine epideemiaga piirkonnas on inimesi kardavad ja kasutavad kaitsemeetmena tõenäoliselt vägivalda.
"Nad võivad saada oma tulirelvi ja soovivad kasutada surmavat jõudu just selleks, et nad saaksid olla ohutud."
Mis põhjustab kuritegevust, on see üks kõige uuritud, kuid enamasti ebaselgeid küsimusi. Varasemad uuringud on seostanud mõrvade määra kümneid tegureid, alates relvastuse omandist ja vangistusest kuni usku põrgusse. Kuid kuni viimase ajani ei kohaldanud teadlased nakkushaiguste põhimõtteid, et täpselt teada, kuidas kuritegevus levib.
Oma uurimuses leidis Zeoli ja tema kolleegid, et 26 aasta jooksul on Newarkil kogenud epideemilist vägivalda: mõrvade määr oli vahemikus 3,5 kuni viis korda kõrgem kui riigi keskmine keskmine.
Zeoli meeskond leidis, et mõrvad jäljendavad nakkushaiguste mustreid. Uuringu alguses langes Newarki keskosas tapmised, kuid uuringuperioodil langesid Newarki keskmised tapmised, samal ajal kui mõrva epideemia läks linna lõuna- ja lääneosakondadesse. Nagu teised nakkushaigused, on mõrvade määrad teatud piirkondades levinud ja levinud lähedalasuvate piirkondade hulka.
Huvitaval kombel pole linna tapmiste epideemia levinud linna põhja- ja idapoolsetesse piirkondadesse, mis on mitmekesisemad kui kogu linn, teatas Zeoli WordsSideKick.com'ile.
"See on potentsiaalselt see mitmekesisus, mis aitab hoida tapmisi nendest piirkondadest," ütles ta.
Linna sisserändajate suur osa Makedoonia osast võib samuti vähendada vägivalda, võib-olla seetõttu, et nad kalduvad olema ühtsemad, ütles ta.
Teoreetiliselt võib see tähendada, et inimesed tunnetavad vähem kuritegevusega seotud vajadust, ütles Zeoli.
Leiti, et halvad alad on kõige mõrvarlaine suhtes vastuvõtlikud.
Kuna mõrv liigub läbi kogukonna nagu nakkushaigus, sarnased vahendid võivad aidata leviku peatada, ütles Zeoli.
Näiteks kui vaesus suurendab tundlikkust mõrvade vastu, kuna elanikel pole töökohta või haridusalaseid väljavaateid, võib nende võimaluste pakkumine aidata kaasa mõrvaraha vältimisele, ütles ta. Ta lisas, et see võib pikas perspektiivis muuta hukatus vaesemates kogukondades vähem nakkavaks.
"Kui sa hakkad kogukonda taaselustama hakkama, kas sa kavatsed mõrvata, kas sa kavatsed lõpetada tapmise, mis homseks oleks pandud? Tõenäoliselt mitte," ütles ta. "Kuid võite olla valmis vältima tapmisi, mis oleksid olnud aasta pärast."
Uuring on üksikasjalikult välja toodud ajakirjas Justice Quarterly.
Jälgi WordsSideKick.com'i vidistama @wordssidekick. Me oleme ka Facebook & Google+.