Tellijale
Mustlas rebiti metskits puruks
Mustlas rebiti metskits puruks
Mustla elanik Rein Tafenau, kes juhtunu kohta Facebooki postituse tegi,
avaldas arvamust, et murdjad olid koerad, keda võib alevi vahel tihti ringi hulkumas näha. Ta teadis öelda, et umbes nädal tagasi oli Posti tänaval maja hoovis leitud auto alt kits, kes oli veel elus, aga kõhu alt tugevalt rapitud.
Tafenau teada on Mustlas märgatud ka hundijälgi, aga praeguse lumega pole neid näha olnud.
Rein Tafenau oletas, et üks koertest võis looma maha murda ja teised käisid sealt hiljem suutäisi haukamas. Lisaks võtsid oma osa rongad ja varesed. Poolteist nädalat tagasi Posti tänaval vigastatud kitse kohta kõneldes ütles Tafenau, et peatänava ääres olevas eramaja aias oli näha jälgede järgi tugevat võitlust kitse ja koera vahel, seal oli verd ja karvatuuste.
Hulkuvad koerad on Rein Tafenau sõnutsi Mustlas päris suur mure. "Kui murdjad vabalt ringi hulguvad, ei saa olla kindel, et nad teinekord ei ründa hoovis kinni olevaid koeri. Lisaks on toas olevad koerad ärritunud ja hauguvad, nii et pererahvas ei saa magada. Seda juhtub mitu korda öö jooksul," kirjeldas ta.
Tafenau kinnitusel on Mustlas rohkem muret olnud ühe ringi hulkuva suure koeraga, kelle omanikuga tullakse sel nädalal Viljandi kodutute loomade varjupaigast vestlema ja tõenäoliselt see mure laheneb.
Viljandi kodutute loomade varjupaiga juhataja Siiri Mängli tõdes, et teateid hulkuvatest koertest tuleb Mustlast tihti ja mõni koer on sealt vahel ka varjupaika jõudnud.
"Paljud Mustla koeraomanikud on loomapidamises veidi hoolimatud. Väikseid koeri liigub seal hästi palju ringi: luusivad päeval mööda küla ja õhtuks lähevad koju tagasi," kõneles ta.
Siiri Mängli ei olnud sellega päri, et koerad kitsi murravad. "Kuni pole tõestatud, et murdjad on koerad, siis mina seda väita ei söandaks. Mustlas on valdavalt väiksed ja keskmist sorti koerad, kes ilmselt kitsest jagu ei saaks, ja ümbruskonna metsades on hunte nähtud," lausus ta.
Siiri Mängli rääkis, et metskitsed võivad muutuda hõlpsaks saagiks, kui nad söövad põldudel käärima läinud talirapsi, mis tekitab neil mürgistuse. Siis on nad otsekui purjus ja uimased. "Uimaste ja segaduses metskitsede kohta tuli meile varjupaika eelmisel nädalal mitu väljakutset," sõnas Mängli.
Mustla kandis tegutseva Vambola jahiseltsi juht Kalev Kikas ütles, et jahimehed on viimasel ajal saanud keskkonnateenistusest mitu kõnet palvega eemaldada auto alla jäänud kits. Mustla kitsemurdmist Kikas täpsemalt kommenteerida ei osanud, aga pidas võimalikuks, et uimase kitse murdmine oli koera töö. Kitsede asulasse tükkimise põhjus võib tema arvates olla see, et vabas looduses on praegu raske toitu leida: lund on palju ja sellel oleva kooriku tõttu saavad kitsede peenikesed jalad, mis läbi vajuvad, veriseks.
Rein Tafenau ütles, et kitsi on tihti näha olnud Mustlas lasteaia ja kiriku vahelisel tammealleel, kus nad puude alt tõrusid välja kaabivad. Nad on ka koduaedades viljapuude koort söönud, sealt saavad nad mineraale. "Metskitsed kipuvad siis ka veidi nagu purju jääma, kui õunapuude alt käärinud taliõunu söövad. Nad muutuvad aeglasemaks ega pääse nii kiirelt koerte eest pakku. Ohutunne kaob ja ei märka," kõneles ta.