

Majandus
Globaliseeruvas majandusruumis sõltub ühe väikese piirkonna majanduslik edukus erinevate ressursside olemasolust, riiklikust poliitikast ning majanduslikest trendidest. Eestis on tegemist rahvusvahelistest turgudest oluliselt sõltuva majandusega.
Viljandi maakonnas on puit ja puidutooted märkimisväärne tööstusharu ja suur tööandja. Tööstustoodete tootmine on allhankelise struktuuriga. Loodetavasti suureneb tulevikus tunduvalt masinate ja seadmete eksport, kuna allhanketootmine on lõpp-produktiga võrreldes tunduvalt väiksema rentaablusega.
Jätkusuutliku ja eduka majandusruumi üheks tugevamaks eelduseks on konkurentsivõimelised ettevõtted. Ettevõtete arv Viljandi maakonnas on märkimisväärne – 3375 (Eestis kokku 104 725), kuid ettevõtluse aktiivsus Viljandimaal jääb siiski alla siseriiklikule keskmisele: Viljandi maakonnas on tuhande elaniku kohta 59 ettevõtet, Eesti keskmine on 77.
Viljandi maakonna tähtsamad majandusharud on puidutööstus, kaubandus, kergetööstus, masina- ja metallitööstus, keemiatööstus, ehitusmaterjalide tootmine, põllumajandus ja toiduainetööstus. Viljandi maakonna tööstuse struktuuris domineerib selgelt puidutööstus, mis annab ligi 30% ekspordist. Masinaehitus ja metallide töötlemine annavad ca 18% ekspordist. Tekstiili osakaal jääb 10% piiridesse (2004. aasta seisuga).
Uue kiiresti areneva haruna on maapiirkondades populaarsust leidmas loodus- ja maaturism ning rekreatsioon. Viljandimaal on maailma uuenevates majandustingimustes ning piirkonna ressursse (loodus, inimesed, kultuur) ja geograafilist asendit arvestades olemas head arengueeldused teadusmahukaks tootmiseks, transpordi- ja tootmisettevõtete tekkeks, puhkemajanduse ja (loodus)turismi arendamiseks, ökoloogiliselt puhaste toiduainete tootmiseks jne.
Metsad on Viljandi maakonna üks olulisemaid taastuvaid loodusvarasid. Viljandi maakonna metsade pindala on 2003. aasta statistilise metsainventeerimise andmetel 178,2 tuhat hektarit. Viljandimaa metsasus on 49,6%, Eesti keskmine on 51,9%. Metsarikkamad on Edela- ja Kirde-Viljandimaa. Maakonna metsade üldtagavara on 37,4 miljonit tihumeetrit. Puistute keskmine hektaritagavara on Viljandimaal 210 tihumeetrit hektari kohta, mis on riigi keskmisest suurem. Riigimetsade pindala on 59,4 tuhat hektarit.