Advokaat Allar Jõks teatas täna oma kavatsusest kandideerida Eesti presidendiks.
Allar Jõks alustas pressikonverentsi avaldusega: "Kolleegid küsisid mult hommikul, kas see on mingi järjekordne NO-teatri projekt. Kinnitan, et ei ole."
Jõks rõhutas, et ta on 15 aastat seisnud õigluse eest ja presidendina oleks õigluse eest parem seista kui arvamuslugusid kirjutades või meediale kommentaare andes.
"Kui võtaksin lühidalt kokku, mida mul on presidendina anda, siis ma tahaksin, et Eesti poliitikas oleks rohkem kirge, väärikust ja vastutusttunnet. Ma tahaksin, et Eesti oleks viie aasta pärast suuremeelsem, vihaprii," esitas Jõks oma visiooni.
Jõks ei toeta arvamust, justkui ei sõltuks presidendist midagi. "Põhiseaduses olev presidendi ametivanne ütleb, et president lubab kaitsta põhiseadust ja teha seda kõike Eesti rahva kasuks. "See järjekord, rahvas ees ja vabariik järel, ei ole juhuslik," rõhutas Jõks.
Kolm V-d
"Meil on olnud väga tugevad presidendid aastast 1992," kinnitas Jõks. "Olen presidendi institutsiooni enda jaoks lahti mõtestanud kolme V-ga: väärikus, vabadus, vastutus," loetles Jõks.
Jõks kirjeldas kaht Eestit, millest üks jääb minevikku ja teine läheb edasi Euroopasse. "Soorahvast ei ole mõtet muuta linnarahvaks, aga tuleb pingutada selle nimel, et soorahvas saaks väärikalt suhelda linnarahvaga," jätkas Jõks Siim Kallase välja öeldud mõttekäiku.
"Tugevaks ühiskonnaks loetakse seda, kus inimeseks olemist peetakse selliseks, kus me talume teistsugusust," arvas Jõks, rõhutades, kui oluline on, et inimesed võiksid oma arvamust vabalt avaldada. "Väljendusvabadust kaitseb see, kui keegi ei pea kartma sotsiaalseid sanktsioone," selgitas Jõks.
"Vastutus tähendab nii valijavastutust - kodanikuhariduse mõttes, aga vastutus ka valitavatel," selgitas Jõks kolmandat V-d.
Rohkem rahvahääletusi
"24 aasta jooksul, mil põhiseadus on jõustunud, on toimunud ainult kaks rahvahääletust. Põhiseaduse muutmine võiks tagada rahva lihtsama kaasamise," sooviks Jõks presidendina rohkem rahvahääletusi algatada. "Valijale selgitatakse täna liiga vähe poliitiliste otsuste tagamaid."
Küsimusele, millised seadused oleks Jõks rahvahääletusele pannud, sattus ta vastamisel kimbatusse ning läks välistamise teed. „Põhiseadus keelab riigikaitse- ja põhiseadusküsimusi, samuti maksuküsimusi panna rahvahääetusele,“ loetles ta.
Omalt poolt ei pidanud Jõks võimalikuks ka kooseluseaduse või pagulaste vastuvõtmist puudutava küsimuse rahvahääletusele panemist. "See on pingete kanaliseerimise küsimus. Sellist küsimust ei saa panna rahvahääletusele, kas kaitsta vähemuste huve." End kogununa pakkus Jõks aga välja nii haldusreformiseaduse kui ka mõni aasta tagasi palju pingeid tekitanud töölepinguseaduse, mis võinuks tema hinnangul rahvahääletuse läbida.
Samas võrdles Jõks aga rahvast lapsega: "Lapsele tuleb selgitada põhjuseid."
Loodab riigikogus valituks saada
Kas ja kes teda erakondadest toetab, ei osanud Jõks täna veel vastata. "Minu teada ei ole ükski erakond oma toetusest teada andnud, aga 28. mail seisab ees kohtumine Vabaerakonnaga. Veel ei tea, kas on ees ootamas ka kohtumisi teiste erakondadega.“
Rein Langi kriitikale, et Jõksil puudub välissuhtluse ja riigikaitse kompetents, vastas Jõks põhiseaduse taskuväljaandega lehvitades ning retooriliselt küsides, mis kaalutlustel on Lang võtnud põhiseadusest presidendi institutsiooni käsitlevast peatükist välja just selle ühe lõigu.
Endine õiguskantsler ei poolda presidenti epistlilugeja ja manitsejana, sest nagu ta tõdes, vägisi armsaks ei saa. Selle asemel loodab ta erinevaid seisukohti ühiskonnas teineteisele lähendada.
"Ma ei tolereeri sellist poliitilist kultuuri, mis on kilekotipoliitikaga seotud ja teen kõik, et mitte lubada võimule neid poliitikuid, kes teadlikult ignoreerivad või eitavad Eesti Vabariigi õiguskorda," oli ta aga valskuse suhtes resoluutne.
Jõks uskus, et tal on riigikogu fraktsioonides piisavalt mõttekaaslasi, mis tagaks tema äravalimise juba seal.
Küsimusele, keda Jõks ise presidendina toetaks, vastas ta: „Ma arvan, et see inimene seisab teie ees.“
Toimetaja: Merilin Pärli