GIMP on ennekõike fototöötlus - see suudab paljusid asju teha lisaks lihtsale fototöötlusele, kuid see loodi selleks, et aidata igapäevastel inimestel oma fotograafiast parimat kasu saada. Seetõttu otsustasin selles õpetuses näidata teile lihtsat fototöötlusprotsessi algajatele. See algab foto avamisega ja lõpeb selle eksportimisega ükskõik millisesse failitüüpi.
Kuna teie tööriistade sätete osas on kõigil erinevad maitsed, ei hakka ma liiga palju uurima, milliseid täpseid väärtusi peaksite iga siin käsitletud tööriista jaoks kasutama, kuid annan mõne üldise ülevaate, miks te tööriista kasutate ja kuidas seda kasutada.
Lõpuks saate luua fototöötlusi, mis teile meeldivad ja mis näevad välja professionaalsed! Mida kauem oma stiili meisterdamine ja GIMP-i tööriistade toimimise mõistmine on, seda paremini saate sellega hakkama. Sukeldume sisse!
Samm 1: avage oma pilt
Alustage oma foto avamisest GIMP-i. Kõige tavalisem GIMP-failitüüp on JPEG - seega soovitan seda kasutada (eriti kui see tuleb otse teie kaamerast).
Foto avamiseks minge File> Open (näidatud ülaltoodud pildil).
See avab dialoogi “Avatud pilt”, mida saate kasutada oma arvutis sirvimiseks, millist pilti soovite redigeerida. Kasutage jaotist „Kohad” (ülaloleval pildil roheliselt esiletõstetud), et valida oma arvuti kõvaketta, sealhulgas väliste kõvaketaste vahel. Kui olete kõvaketta valinud, saate topeltklõpsuga kaustadele, et neid kaustu sisestada, kuni olete oma pildi üles leidnud.
Minu puhul läksin ma oma E: draivi, seejärel liikusin kausta “Fotograafia” ja lõpuks kausta “Foto redigeerimise juhendaja artikkel”.
Siin saan klõpsata JPEG-pildil, mida tahan avada (punane nool ülaltoodud pildil). Faili klõpsamisel avaneb pildi eelvaade dialoogi Avatud pilt paremal servas. Klõpsan nupule „Ava“, et pilt GIMP-i avada.
2. samm: reguleerige tasemeid
Esimene fotode redigeerimise tööriist, mida mulle meeldib kasutada, on tööriist Tasemed. See tööriist võimaldab teil reguleerida nii pildi heledust / kontrasti kui ka pildi värve. See on ka üsna lihtne tööriist.
Enne tööriista Tasemed juurde pääsemist kopeerin kihtide paneelil oma peamise fotokihi. See säilitab foto originaaleksemplari meie töötamise ajal. Foto kopeerimiseks klõpsake kihtide dialoogis fotokihil, et muuta see aktiivseks kihiks. Seejärel klõpsake allosas ikooni „Duplicate” (punane nool ülaltoodud fotol).
Seejärel saan sellel topeltklõpsul kihil nime muuta, mille me selle duplikaadi kihi jaoks lõime, et see ümber nimetada (roheline nool). Panen selle ümber "Redigeeritud", kuna muudame selle kihi muudatusi.
Kui aktiivseks kihiks on valitud redigeeritud kiht (ülaltoodud pildil punane nool), siis liigun jaotisse Värvid> Tasemed (roheline nool). See avab dialoogi pealkirjaga „Reguleeri värvitasemeid”.
Väärtuskanal
Vaikimisi algab tasemete tööriist kanalilt „Väärtus” (punane nool ülaltoodud fotol), mis võimaldab teil reguleerida pildi heledust ja lisada veidi kontrasti.
Jaotises pealkirjaga „Sisestustasandid” (fotol roheline ülevaade) näete histogrammi (sinine nool) ja histogrammi (kollane nool) all olevat gradienti, mis läheb mustalt valgele, ja lõpuks komplekti kolmest kolmnurgast (must, hall ja valge - vasakult paremale - otse gradiendi all). Sisestustasandid on enne mis tahes muudatuste tegemist väljamõeldud termin teie pildi algsete väärtuste jaoks. Niisiis, histogramm, mis kuvatakse jaotises „Sisestusväärtused”, näitab teile, milline näeb välja teie algne pilt varjude, esiletõstude ja kesktoonide põhjal tulpdiagrammina. Mida kõrgemad on histogrammi ribad, seda rohkem on seda piksli väärtust.
Näiteks on sellel histogrammil väga kõrged tulbad, mis on koondatud histogrammi vasakusse serva. See ütleb mulle, et sellel pildil on palju tumedamaid piksleid. Histogrammi paremas servas on seevastu väga lühikesed ribad. See ütleb mulle, et pildil pole palju eredaid piksleid. Nii et tõlkes on see üldiselt tumedam pilt.
Must kolmnurk (punane nool ülaltoodud fotol) võimaldab teil pildi varje kohandada, nihutades pildi musta punkti. Kolmnurga liugurit paremale lohistades (nagu ma siin olen teinud) suurendate pikslite arvu, mida peetakse mustadeks piksliteks (kõik kolmnurgast vasakul olevad pikslid ei ole mustad). See muudab teie pildi üldiselt tumedamaks. Klõpsake nuppu Lähtesta, et lähtestada väärtused vaikimisi.
Hall kolmnurk (ülaltoodud fotol punane nool) reguleerib keskmisi toone keskpunkti nihutamise teel - selle kolmnurga vasakule nihutamine helendab keskmisi toone (nagu ma olen teinud ülaltoodud pildil) ja nihutades paremale tumendab neid.
Lõpuks kohandab valge kolmnurk (ülaltoodud pildil punane nool) teie pikslite esiletõstmist, nihutades valget punkti - seda kolmnurka vasakule liigutades heledamad esiletõstud (nagu pildil näidatud), liigutades seda samal ajal paremale tumendab neid.
Kuna see on tumedam pilt, tahame oma heleduse muutmiseks oma taset reguleerida. Saame seda teha oma histogrammile vastupidiselt. Kuna histogrammil on vasakpoolse servaga kõrgemad ribad, saame alustada valge kolmnurga vasakule nihutamisest (punane nool ülaltoodud pildil). See nihutab meie pildi valget punkti ehk teisisõnu muudab kõik pildil olevad pikslid valgest kolmnurgast paremal puhta valge. Suurendades pildi valget hulka, helendame pilti.
Järgmisena helendan keskmisi toone, nihutades halli kolmnurka vasakule (kollane nool). See nihutab minu keskpunkti vasakule, öeldes, et kõik sellest punktist paremal olevad pikslid on heledamad kui keskmine hall ja kõik sellest punktist vasakul olevad pikslid on tumedamad kui keskmine hall. Kuna suurendame keskmisest hallist heledamate pikslite arvu ja vähendame keskmisest hallist piksleid tumedamaks, muutub meie pilt heledamaks.
Lõpuks lohistan oma musta kolmnurka veidi paremale (roheline nool), et lisada sellele pisut kontrasti. See muudab meie pildi pisut tumedamaks, suurendades puhaste mustade pikslite koguarvu (kõik mustast kolmnurgast vasakul olevad pikslid muutuvad puhtaks mustaks), kuid see on nii hea, kui me seda üle ei tee. Tegelikult muudavad kontrastsuse helged pikslid heledamaks (mida me tegime varem) ja tumedad pikslid tumedamaks (mida me just tegime).
Võin kontrollida suvandit „Jaga eelvaade” (punane nool), et näha ette (jagatud joone parem pool) ja pärast (jagatud joone vasak pool). Tühjendan selle valiku pärast võrdluse vaatamist.
Punane kanal
Nüüd liigun pildi punase kanali juurde, klõpsates rippmenüül Kanal ja valides “Punane” (roheline nool ülaltoodud fotol).
Nagu ka väärtuse Channel puhul, näete jaotise “Sisestustasandid” all fotol histogrammi (fotol sinised joonised) ja kolme tasapinda nende kohandamiseks kolmnurga all. Ainus erinevus on see, et heleduse lisamise või eemaldamise asemel lisate punase või eemaldate punase (punase eemaldamine lisab teie fotole sinise värvi). Näete, et gradient liigub mustast valgeks mustalt punaseks (fotol kollane nool).
Näete, et meie punane histogramm on vasakule kaldu, mis tähendab, et meie kujutise varjus on punaseid rohkem ja tipphetkedes peaaegu mitte. Selle parandamiseks saame rõhuasetustele lisada punase, nihutades esiletõstude liugurit vasakule, lisades keskmistes toonides punaseid, nihutades keskmiste toonide liugurit vasakule, ja lisades punasele kanalile veidi kontrasti, nihutades varjud libistavad veidi paremale (see lisab varjudele natuke sinist värvi).
Roheline kanal
Aeg on üle minna rohelisele kanalile, minnes rippmenüüsse Kanal ja valides rohelise (ülaltoodud pildil kollane nool). Sama põhimõte kehtib ka siin - ainsa erinevusega, et lisame või eemaldame rohelise (rohelise eemaldamine lisab pildile magentat).
Siin olev histogramm on jälle vasakule kaldu, nii et meil on varjudes palju rohelist ja tipphetkedel peaaegu mitte.
Pean märkima, et me ei pea alati histogrammi korvama. Paljudel juhtudel võite teatud tooni või värvustasakaalu saavutamiseks lihtsalt oma pildil värvi olemasolu vähendada. Minu puhul ei meeldi mulle tavaliselt fotodele tonnide rohelise lisamine.
Niisiis, selle pildi jaoks lisasin esiletõstudesse väikese koguse rohelist värvi, eemaldasin keskmistest toonidest rohelise, nihutades neid paremale (mis lisas keskmisele toonile magenta), ja eemaldasin varjudest rohelise tooni. nihutades seda liugurit paremale (lisades varjudele magentat - nagu näete ülaltoodud pildil).
Sinine kanal
Viimane kanal Tasemed kanalis on sinise värvi kanal. Sellele kanalile pääsete juurde rippmenüüst „Channel” (punane nool ülaltoodud pildil). See kanali puhul järgitakse jällegi kõigi muude tööriistade tasemete kanalite põhimõtteid, kuid te lisate või eemaldate pildi varjudele, esiletõstmisele või keskmistele toonidele sinise värvi (sinise eemaldamine lisab teie pildile kollase värvi).
Selle kanali jaoks tõin veidi esiletõstmisi (lisades oma esiletõstudele sinist värvi), nihutasin siis oma kesktoonid paremale, et lisada kollast värvi, ja nihutasin varje veidi paremale, et lisada neile ka kollane.
Viimati valiku „Jaota eelvaade” kontrollimisel (ülaloleval pildil punane nool) saab mul kõigi muudatuste eelvaadet vaadata pärast ja pärast. Klõpsake nuppu OK, et neid oma pildile rakendada.
3. samm: varjude esiletõstmine
Järgmine muudatus, mida ma oma pilti teen, toimub tööriista Shadows-Highlights kaudu. Sellele tööriistale pääseb juurde, minnes aadressile Värvid> Varjud-esiletõstud (punane nool ülaltoodud pildil).
See tööriist võimaldab teil fotot uuesti tasakaalustada, kohandades varjude ja esiletõstmist, mõjutades pildi keskmisi helinaid minimaalselt. Tavaliselt leiate, et suurendate varjude säriväärtust ja vähendate esiletõstetud väärtust. See, kui palju te seda teete, sõltub teie töötavast kuvandist.
Minu puhul suurendasin varje umbes 50-ni (punane nool ülaltoodud pildil). See tõi mu pildi varjus välja mõne detaili. Pange tähele, et suurem kui 0 väärtus suurendab teie varjude säritust ja väärtus, mis on väiksem kui 0, vähendab säritust.
Teisest küljest vähendasin oma esiletõstmiste säriväärtust umbes -40-ni (sinine nool ülaltoodud pildil). See tõi minu pildil esile mõned eredamad esiletõstetud väärtused. Kuigi peate meeles pidama, et sellel pildil polnud kõigepealt erksaid esiletõstetud väärtusi, polnud efekt nii intensiivne. Esiletõstmise korral vähendab säritust kõik, mis on väiksemad kui 0, ja kõik, mis on suuremad kui 0, suurendavad säritust.
Lõpuks saan oma valget punkti nihutada, lohistades liugurit “valge punkt” vasakule või paremale. Kui nihutan seda vasakule, muutub mu pilt tumedamaks. Selle põhjuseks on asjaolu, et vähendame pildil valgete pikslite arvu (nagu ka siis, kui nihutasime tööriista Tasemed valget punkti). Ja vastupidiselt, kui nihutan seda liugurit paremale, muutub pilt heledamaks. Selle põhjuseks on asjaolu, et suurendame pildi valgete pikslite arvu. Sel juhul nihutasin liugurit paremale (ülaltoodud fotol kollane nool), muutes pildi heledamaks.
Klõpsake muudatuste rakendamiseks nuppu OK.
4. samm: reguleerige küllastust
Piltide redigeerimise tavaline kohandamine on foto küllastuse lisamine või eemaldamine. Küllastus on värvide intensiivsus, seega suurendab küllastuse lisamine teie foto värvide intensiivsust, küllastuse eemaldamine aga vähendab värvide intensiivsust. Kui eemaldate fotolt kogu küllastuse, teisendab see värvilise foto mustvalgeks. Fotol küllastuse eemaldamise ametlik nimetus on Desaturation.
Foto küllastuse kohandamiseks GIMP-is minge jaotisse Värvid> Küllastus (punane nool ülaltoodud pildil).
See avab teie küllastusdialoogi, kus saate küllastuse ulatust suurendada (värvide intensiivsust suurendada), libistades liugurit paremale (ülaltoodud fotol näidatud - pange tähele, kui palju värvikam foto välja näeb) ...
või vähendage küllastuse ulatust (vähendage värvide intensiivsust või desatureerige värve), lohistades liugurit vasakule (näidatud ülaltoodud fotol - märkige, kuidas värv on fotolt eemaldatud).
Küllastuse värviruumi valimiseks võite kasutada ka liuguri all asuvat rippmenüüd - soovitan jääda vaikevõimalusega „Native” (ülaloleval fotol punane nool), kui teil pole konkreetset põhjust teise variandiga.
Minu puhul tahan oma foto küllastust pisut tõsta, et pildil olevad värvid esile tuua. Niisiis, ma klõpsan hiirega skaala liuguril ja hoian seda all ning liigutan seda paremale. See suurendab minu liuguri skaala väärtust suurema sammu võrra - kui soovin seda suurendada või vähendada väiksemate sammude kaupa, saan hiire lohistamisel lihtsalt hoida klaviatuuri alt all klahvi. Seda toimingut nimetatakse "võtme modifikaatoriks".
Veelgi täpsemate sammude tegemiseks (st väärtuse suurendamiseks või vähendamiseks 001 võrra) saan hoida klaviatuuri alt-klahvi, hoides hiire kursori liuguri kohal, ja hiire ratast üles või alla kerimiseks (see on veel üks klahv) modifikaator).
Sel juhul läksin väärtusega 1.175. Kõik, mis ületab 1.0, suurendab küllastust, samal ajal kui kõik, mis on madalamad kui 1.0, vähendavad küllastust. Klõpsake muudatuste rakendamiseks nuppu OK.
5. samm: Spot Heal, kasutades tervenemisriista
Nüüd, kui pildi heledus, kontrastsus ja värvid on enamasti sellised, nagu me neid soovime, võime liikuda oma mudeli retušeerimisse, kasutades täppide parandamise tööriistu.
Teisisõnu, need tööriistad võimaldavad mul parandada väikesi probleemseid alasid, nagu akne, armid, kortsud jne. Kui otsite põhjalikumat viisi subjekti jume fotol retušeerimiseks, soovitan tutvuda selle teema videoõpetusega.
Selle foto jaoks kasutan ainult tervendamise tööriista, kuna mul pole selle mudeli jaoks suuri remonditöid ega puudutusi. Tervendamisvahendi haaramiseks saan vajutada klaviatuuril H-klahvile või klõpsata ja hoida all nuppu Tööriistakastis olev klooniriistade tööriistarühm (ülaltoodud fotol punane nool) ja valida selle grupi Heal-tööriist (sinine nool - vahend rühmad on GIMP 2.10.18-s tutvustatud uus funktsioon. Kui kasutate GIMP-i vanemat versiooni, klõpsake lihtsalt tööriistakastis ikooni Tervendamise tööriist).
Nüüd, kui mul on valitud tööriist Heal, hoian all ctrl-klahvi ja lähendan oma hiire ratast pildi parandamiseks alale, mida soovin.
Tervendamise tööriist on „värvi tööriist”, mis tähendab, et ta kasutab pildi efektide rakendamiseks pintslit. Kui olete valinud oma tööriista Heal, kuvatakse hiirekursoril harjapea (punane nool ülaltoodud pildil). See harjapea tähistab teie ravitava ala suurust ja kuju. Pintslipead saate tööriistavalikutes muuta, klõpsates ikooni “harja” (sinine nool).
Pintslipea sätteid saate ka tööriistavalikute kaudu reguleerida. Soovitan omada pehmet pintslit (see tähendab, et kõvaduse väärtus on seatud kuskil alla 50 - ülaltoodud pildil olev kollane nool) - see aitab efektidel paremini värvida.
Samuti soovitan määrida harja suurus umbes sama suureks kui teie ravitav ala. Selleks hõljutage hiirt tervendava ala kohal, seejärel kasutage harjapea suuruse vähendamiseks või suurendamiseks klaviatuuri vasakut või paremat sulgu (“[“ või “]”).
Kui teie pintsel on teie soovide järgi seadistatud, peate haarama tervendamise tööriista “allika” ala, hoides all Ctrl-klahvi ja klõpsates jume alale, mis on värviga lähedane ravitavale alale ( punane nool ülaltoodud pildil). Nüüd on kaks harjapead.
Kui lähteala on valitud, võite seejärel klõpsata ja maalida tööriistaga Tervendamine sellele, mida nimetatakse sihtkohaks. Sihtpiirkond on ala, mida proovite parandada.
Tervendamise tööriist töötab, võttes piksleid lähte- ja sihtpiirkondadest, kasutades seejärel algoritmi uue pikslite komplekti saamiseks, mis ei sisalda enam artefakti (st armi või ziti), millest proovite lahti saada. Põhimõtteliselt segab pikslid kokku, et saada veenvam tulemus.
Sel juhul kasutasin Heali tööriista, et eemaldada mudeli otsmikult väike arm (punane nool). Selle tööriista abil saate oma pildilt eemaldada mitmesuguseid väikeseid esemeid, puudusi jne.
6. samm: teritage oma pilti
Oleme suurema osa oma piltide redigeerimistest teinud, nii et nüüd saame liikuda edasi oma pildi teravustamise juurde. GIMP-is on piltide teravamaks muutmiseks palju meetodeid, mõned neist on keerukamad kui teised, kuid ma käsitlen seda, mis on minu arvates piltide teritamiseks kõige lihtsam (ja siiski väga tõhus) meetod: Unsharp Mask.
Foto teravustamiseks selle meetodi abil minge valikusse Filtrid> Parandamine> Teritamine (Unsharp Mask). See avab dialoogi Teravustamine (Unsharp Mask).
Siin on kolm liugurit - raadius, mis reguleerib sisuliselt teravdamise ääreks peetava ala suurust, summa, mis on kui tugev teritamine, ja lävi, mis võimaldab teil määrata punkti, kus GIMP peab lisage oma pildil teravustatav serv (teritamine toimub enamasti sellega, et GIMP leiab teie fotode servad ja lisab neile servadele kontrasti).
Fotode teritamisel on soovitatav seda teha siis, kui pilt on täisresolutsioonis - seega enne pildi muutmist / muutmist. Mida kõrgem on pildi eraldusvõime, seda rohkem saate teravama tulemuse saamiseks liugurite väärtusi muuta. Väiksema eraldusvõimega piltide puhul toimivad vaikeväärtused tõenäoliselt kenasti (raadius on seatud 3.0, kogus on seatud 5, künnis on seatud 0).
Kui tegemist on kõrgema eraldusvõimega piltidega, näiteks antud juhul kujutisega (mis on 5184 pikslit 3456 piksli järgi - seda tähistab ülaltoodud pildil punane nool), saate väärtusi rohkem üles pöörata ja parema tulemuse saada. Näiteks viies raadius kuni umbes 4.5 (sinine nool) ja Summa kuni umbes 1 (kollane täht), näib pilt nüüd teravam (ekraanipildil võib seda olla raske näha, kuna tihendan / skaleerin ekraanipilte artikkel ja nad kaotavad kvaliteedi).
Kui soovin vähendada teravate efektide mõju väiksematele detailidele (tavaliselt objekti jume - näiteks akne, kortsud jms) -, siis saan lihtsalt lävepaki Liug paremale lohistada. See rakendab teritust ikka suuremate detailide puhul, kuid eemaldab terituse nende väiksemate detailide korral. Tavaliselt ma seda funktsiooni ei kasuta, kuid vajadusel on see olemas. Selle foto jaoks hoian künnise väärtuseks 0 seatud.
Terituse rakendamiseks klõpsan nuppu OK.
7. samm: kärpige oma pilti
Kui teie pildil peab olema kindel kuvasuhe või soovite lihtsalt pildil soovimatud alad välja kärpida, saate oma foto kärpida tööriista Kärbi abil.
Sellele tööriistale juurde pääsemiseks vajutage klaviatuuril klahvi Shift + c või klippi tööriistariba ikooni Kärpimise tööriist (see tööriist on omaette - see pole teiste tööriistadega rühmitatud - tähistatud ülaltoodud pildi punase noolega).
Nüüd saate oma pildi oma kärpimiseks joonistada, klõpsates ja lohistades hiirt üle ala, mida soovite kärpida.
Või võite minna üle tööriistavalikutele ja kohandada oma kärpimispiirkonda. Näiteks kui ma tahan, et kärpimine oleks kindel kuvasuhe (mis on laiuse ja kõrguse suhe), siis saan märkida ruudu “Fikseeritud:” (roheline nool) ja valida rippmenüüst “Aspect Ratio”.
Rippmenüü all olevasse kasti saan sisestada soovitud kuvasuhte (sinine nool). Mõned tavalised kuvasuhted hõlmavad 16: 9 HD-vormingus või 4: 5 Instagrami puhul. Trükkisin selle pildi jaoks 16: 9.
Samuti võin kärpimistööriista sisse lisada juhiseid (kollane nool), mis aitavad mul oma foto elemente kärpimisalale paigutada. Minu puhul on juhised seatud “Kolmandate reeglite reeglile”, mis jagab minu pildi kolmeks võrdseks osaks.
Nüüd, kui mul on kärpimisala kohandatud, klõpsan ja lohistan hiirega pildi üle. Kui mul on pärast joonistamist vaja kärpimisala suurendada või vähendada, saan klõpsata ja lohistada mõnda teisendamise käepidet, mis kuvatakse, kui ma hiirekursori ükskõik millise nurga või külje kohale liigutan ( punane nool ülaltoodud pildil).
Võin kärpimisala lohistada, kuni see jõuab minu pildi piirini. Kui teie kärpimine jätkub pildi piirist üle, veenduge, et suvand „Luba kasvatamine” pole tööriistavalikutes märgistatud (roheline nool).
Kui olete põllukultuuripiirkonna paigutanud, klõpsake üks kord kärpimisala sees, et kärpimist rakendada.
Samm 8: Lisa vinjett
Järgmine samm foto redigeerimisel on vinjeti lisamine. See on muidugi puhas võimalus, kuid see aitab muuta teie pilti professionaalsemaks ja juhtida vaataja tähelepanu foto põhiobjektile.
Alustuseks soovitan luua uus kiht (ülaltoodud fotol punane nool), nimetada see “Vignette” (sinine nool) ja täita see läbipaistva taustaga (kollane nool). Vinjeti saate selle uue kihi asemel otse sellele kihile asetada, mis võimaldab teil natuke paremat kontrolli säilitada.
Kui olete oma uue kihi loonud, minge valikule Filtrid> Valgus ja vari> Vinjett. See avab dialoogiboksi Vignette.
Siin on palju sätteid, mis aitavad teil oma vinjetti reguleerida. Saate valida oma vinjeti värvi, klõpsates kasti „Colour” (sinine nool) või kasutades pilti värvi valimiseks prügikasti tööriistaga (tavaliselt kasutan musta vinjette).
Raadiusliuguri abil saate suurendada või vähendada vinjeti suurust (punane nool). Raadius tähistab vinjeti keskpunkti mõõtmist vinjeti kõige välimise servani. Mida suurem raadius, seda suurem on see ala ja seda suurem on vinjett. Tavaliselt suurendan seda väärtust seni, kuni minu vinjett on nurkades kergelt nähtav (te ei soovi vinjeti, mis tõmbaks liiga palju tähelepanu).
Liuguse liuguse abil saate kindlaks määrata, kui pehmed teie vinjeti servad muutuvad (punane nool). Kui muudate need liiga pehmeks, hakkavad vinjeti servad katma teie pildi suuri osi, muutes selle tumedamaks. Kui servad pole üldse eriti pehmed, siis vinjetti põhimõtteliselt ei eksisteeri (kui ala, kus servad algavad, asub pildi piirist väljas) või loob nähtava karmi joone (kui asub piirkond, kust servad algavad) pildi piiri sees).
Gamma on vinjeti languse määr, kui see läheb teie värvilt (antud juhul mustalt) läbipaistvusele. Liuguri reguleerimine 0-ni muudab kogu ekraani mustaks, kuna mustusest läbipaistvuseni ei lange, samas kui liuguri seadistamine väga suurele väärtusele kaob vinjeti põhimõtteliselt, kuna kukkumine toimub liiga kiiresti. Foto jaoks määratud väärtus sõltub fotost endast ja teie vinjeti eelistustest.
Liuguse proportsioon võimaldab teil seadistada vinjeti kuvasuhte vastavalt selle proportsioonile teie pildiga. 1.0 proportsioon tähendab lihtsalt seda, et vinjettil on sama kuvasuhe kui teie pildil.
Võimalus Squeeze võimaldab teil muuta oma vinjeedi vertikaalses või horisontaalses suunas. Kui soovite oma vinjetti kitsendada, on see teie jaoks hea valik (tavaliselt ma seda seadet ei kasuta).
Center X ja Center Y liugurid võimaldavad teil muuta oma vinjeti keskpunkti. Vaikimisi on teie vinjeti keskpunkt teie pildi täpne kese. Kui soovite nihutada vinjeti keskpunkti vasakule või paremale, kasutage liugurit Center X. Kui soovite seda üles või alla nihutada, kasutage keskmist Y liugurit. Võite ka klõpsata hiirekursori ikooni selles jaotises, et oma fotol käsitsi klõpsata, et määrata vinjeti keskkoht.
Lõpuks võite pöörde liugurit kasutada oma vinjeti ümber keskele pööramiseks.
Kui olete valmis muudatusi rakendama (minu sätteid saate näha ülaltoodud fotol), klõpsake nuppu OK. Ma kordan, et tavaliselt hoian oma vinjette oma pildil väga peen. Tugevatel vinjettidel on oma koht - kuid enamasti ei soovi te, et teie publik näeks, et teie fotol on vinjet. See peaks välja nägema nii, et valgustus langeb teie foto välisservade ümber loomulikult välja.
Samm 9: Pildi mõõtmine
GIMP-i fototöötlusprotsessi viimane samm on teie pildi mõõtmete muutmine soovitud suuruseks. See samm on ka valikuline, kuigi seda tehakse tavaliselt selleks, et muuta lõplik pildi suurus paremini hallatavaks või sobitada saitide üleslaadimise piiranguid.
Kogu pildi (ja mitte ainult ühe kihi) mõõtmete muutmiseks minge jaotisse Pilt> Kujutise suurendamine.
See avaneb dialoogiboksis Scale Image. Jaotises „Kujutise suurus” (punane nool) näete oma pildi praegust laiust ja kõrgust. Nendest väärtustest paremal on ahela lingi ikoon (kollane nool), mis võimaldab teil lukustada või avada foto praeguse kuvasuhte (soovitan seda alati lukustatud hoida). Lõpuks, paremal sellest, kuvatakse mõõtühikute ühikud (vaikeseadeks seatakse pikslid, kuid sellel rippmenüüst klõpsates saate valida mõne saadaoleva ühiku hulgast).
Minu puhul vähendan pildi 1920 piksli laiusele (sinine nool). Kui ma vajutan oma klaviatuuril tabulaatorinuppu, kuna ketilingi ikoon on lukustatud, reguleerib laius automaatselt selle vastavat väärtust, mis põhineb pildi praegusel kuvasuhtel (mille kärpisime kärpimistööriistaga 16: 9). Kõrguse uus väärtus on 1080 pikslit.
Laiuse ja kõrguse all näete eraldusvõimet x ja y. Siit leiate oma pildi eraldusvõime pikslites tolli kohta (ppi) - või mis tahes ühiku jaoks, mille jaoks teie eraldusvõime on seatud. See jaotis puudutab tõesti ainult neid, kes soovivad oma fotosid printida, kuna see muundab digitaalseid ühikuid (piksleid) füüsiliseks ühikuks (st selle näite korral tollides). Teil on vaja ainult teada, et 300 pikslit tolli kohta peetakse kõrge eraldusvõimega ja see prindib paremini kui sellest väiksem eraldusvõime.
Kuna ma ei kavatse seda fotot printimiseks kasutada, hoian eraldusvõime vaikesätteks 72 ppi.
Jaotis „Kvaliteet” (punane nool) määrab teie foto skaleerimise meetodi. Klõpsates rippmenüüd kasti Interpolatsioon (roheline nool) kõrval, näete minu valikuid vahemikus „Puudub” kuni „LoHalo”. Piltide suuruse muutmisel soovitan parima tulemuse saamiseks kasutada suvandeid LoHalo või NoHalo (sinisega esiletõstetud). Valik „Puudub” on kiireim, kui muudate oma pilti kiiruga, kuid see muudab pildi mõõtmete muutmisel märgatava kvaliteedi languse. Lineaarne ja kuupne on paremad kiirusevalikud.
Interpolatsioon, et seda võimalikult lihtsalt määratleda, on meetod, mille abil GIMP eemaldab vähendamise ajal teie pildilt pikslid või suurendab piksleid. Selle teema kohta lisateabe saamiseks vaadake minu Piltide skaleerimine minimaalse kvaliteedikaotuse õpetusega.
Valin oma interpoleerimismeetodiks LoHalo ja klõpsan pildi skaleerimiseks skaleerimisele. Minu uued pildimõõtmed kuvatakse nüüd pildiakna ülaosas.
10. samm. Salvestage ja eksportige oma pilt
Kui soovin oma pildi kõigi algsete kihtide puutumatuna salvestada, saan lihtsalt minna menüüsse Fail> Salvesta ja nimetada oma fail.
Veenduge, et teie failinimi lõppeks .XCF-ga (punane nool), mis on GIMP-i algne failivorming. Seejärel saan liikuda oma arvuti kausta, kuhu tahaksin faili salvestada (kasutades veelkord jaotist „Kohad” - ülaltoodud roheline ülevaade) ja topeltklõpsuga kaustadele, et neid kaustu sisestada). Kui olen leidnud faili salvestamiseks koha, saan klõpsata nuppu Salvesta (sinine nool).
Teisest küljest, kui soovin eksportida oma pildi mõnda muusse failitüüpi, näiteks tavaliselt kasutatavasse JPEG-faili, pean minema File> Export As.
Veelkord pean oma pildi nime panema ja lõpetama selle faililaiendiga, kuhu tahaksin selle eksportida. Näiteks lisan failinime lõppu „.jpg”, et salvestada see JPEG-failina.
Alati saate laiendada jaotist „Valige failitüüp (laiendi järgi)” alt (punane nool) ja sirvida erinevaid failitüüpe, kuhu eksportida, kui te pole kindel, millist faililaiendit kasutada. Kui olete leidnud failinime, mida soovite kasutada, klõpsake sellel ja faililaiendid (sinine nool) lisatakse automaatselt teie failinime lõppu.
Kui olete leidnud kausta, kuhu soovite faili eksportida, klõpsake nuppu Ekspordi (roheline nool).
See avab dialoogi teie valitud faililaiendi jaoks (igaüks neist on erinev). Valige oma seaded ja klõpsake siis uuesti "Ekspordi".
See on selle õpetuse jaoks! Kui teile meeldib, võite vaadata minu muud GIMPi abi artiklid, GIMPi videomaterjalidvõi GIMP Premium klassid ja kursused! A abil saate ka rohkem saada Parim liikmelisus Daviesi meediumikujunduses, sealhulgas juurdepääs minu GIMP abikeskuse rakendusele, eksklusiivsed videoõpetused ja minu saidi piiramatud artiklid.