Vaieldava gaasijuhtme ehitamine jätkub. Paljude Ida-Euroopa riikide vastuseis Nord Stream 2-le ei nõrgene. Venemaa ja Eesti asuvad kõrvuti. Piir maailma suurima riigiga jääb Tallinnast vaid kahe ja poole tunnise autosõidu kaugusele. Olukorra Euroopa Liidu kirdenurgas määravad 1,3 miljoni elanikuga riigi mõtted ja teod.
"Me oleme tasase maaga riik, millel pole strateegilist sügavust," ütleb Sven Sakkov, valitsusele lähedalseisva Rahvusvahelise Kaitse- ja julgeoleku-uuringute keskuse direktor. Eesti kuulutas end 1990. aastal Venemaast iseseisvaks ja kardab idas olevat suurt naabrit. Seepärast on see EL liikmesriik jätkuvalt vastu gaasijuhtme Nord Stream 2 ehitamisele Venemaalt mööda Balti mere põhja Saksamaale.
"Nord Stream 2 on Saksamaa valitsuse kohutavalt vale otsus. See ei ole majandus-, vaid geostrateegiline projekt," ütleb valitsuse konsultant Sakkov, "me oleme selle pärast väga mures."
Politoloog, nagu ka Eesti valitsus, on veendunud, et Venemaa saab oma gaasi igal ajal kasutada "poliitilise relvana". "Nord Stream 2 on üks peamisi probleeme Saksamaa suhetes Balti riikide ja Poolaga. See õõnestab Saksamaa usaldusväärsust," on kaitsevaldkonna ekspert veendunud.
Paljud Ida-Euroopa riigid ei lõpeta võitlust Nord Stream 2 vastu. Sel nädalal püüdis Poola saavutada Ameerika Ühendriikide toetust. President Andrzej Duda külastas oma Ameerika kolleegi Donald Trumpi Washingtonis. Kohtumisel Valge majas nõustusid nad kooskõlastama oma jõupingutusi projekti vastu võitlemisel. Nagu Balti riigid, peab ka Poola uut gaasijuhet ohuks oma julgeolekule.
Juba kahe aasta pärast peaks Saksamaale 1,2 tuhande kilomeetri pikkust gaasijuhet mööda saabuma Venemaa gaas. Nord Stream 2, maksumusega 9,5 miljardit eurot, finantseerivad Gazprom, BASF tütarettevõte Wintershall, E.ONi kontsernist eraldunud Uniper, naftafirmad OMV ja Shell, samuti prantsuse energiaettevõte Engie.
Nord Stream 2 täiendab juba olemasolevat gaasijuhet, mida mööda kulgeb Vene gaas Viiburist Saksamaa Läänemere rannikuni. Uue gaasijuhtme lõpp-punkt asub Lubminis Greifswaldi lähedal. Nord Stream 2 kasutuselevõtuga torujuhtme koguvõimsus kahekordistub. Gazprom on maailma suurim gaasitarnija.
Viimane lootus Brüsselil
Balti riikide vene-saksa projektile vastuseisu keskmes on ajalooline trauma. Vaikimisi viidatakse seal Hitleri ja Stalini 1939. aasta mittekallaletungipaktile. Seda Poolale ja Balti riikidele fataalseid tagajärgi kaasa toonud liitu ei ole siiani unustatud. Eriti on mures Eesti. Tallinnas asuva valitsuse viimane lootus on Brüssel.
"EL komisjon peaks kontrollima, kas projekt vastab õigusnormidele," ütles Eesti kaitseminister Jüri Luik vestluses Handelsblati korrespondendiga. 52-aastane poliitik on alates 2017. aastast Eesti kaitseminister juba kolmandat korda ja varem on ta olnud välisminister.
Kuid tõsiseid proteste vene-saksa gaasijuhtmele, erinevalt Poolast, ilmselt ei järgne, sest Eesti, Läti ja Leedu sõltuvad nii poliitiliselt, majanduslikult, kui ka sõjaliselt Saksamaast. Saksamaa turvab Balti riikide õhuruumi. "See on suur asi. Oleme selle eest sügavalt tänulikud," ütleb Eesti kaitseminister.
Eesti on Nord Stream 2 vastu olnud algusest peale. "Keskkonnakaitselistel põhjustel oleme keelustanud meie territoriaalvete kasutamise," ütleb valitsuse konsultant Sakkov, "see on poliitiline projekt. Selle eesmärk gaasitarnete möödajuhtimine Ukrainast." Sellega seoses osutab ekspert Venemaa president Vladimir Putini "väga agressiivsele välispoliitikale", mille apogeeks oli rahvusvahelise õiguse rikkumisega Ukraina Krimmi poolsaare hõivamine.
Seepärast on gaasijuhtme kõige innukam vastane Ida-Euroopas just Ukraina. Selle põhjuseks ei ole mitte ainult poliitilised motiivid, nagu Krimmi liitmine või kodusõda riigi idaosas, mida Moskva toetab. Selle taga on suur raha.
Ukraina ja tema läänepoolne partner Slovakkia kardavad kaotada miljardeid dollareid, mida Gazprom maksab neile praegu Venemaa gaasi transiidi eest Austriasse ja teistesse Lääne-Euroopa riikidesse. Üksnes Ukraina saab transiiditasuna umbes kaks miljardit eurot aastas. See Moskva raha on endise Nõukogude vabariigi eelarves oluline tuluallikas.
Progress vastuseisust hoolimata
Nord Stream 2 konsortsium võttis Trumpi ja Duda kohtumise tulemused Washingtonis vastu suure kergendusega. "Asjaolu, et USA ei rakenda Trumpi sõnul Gazpromi projektis osalevatele ettevõtetele sanktsioone, on positiivne," teatas projektis osaleva naftakontserni juhatus. Nord Stream 2 ehitamine jätkub protestidele vaatamata. Taani vastupanu ületamiseks pakkus konsortsium hiljuti välja alternatiivse marsruudi.
Kontserni Šveitsi maksuoaasis Zugis paikneva järelevalvenõukogu esimees on venemeelne endine Saksamaa liidukantsler Gerhard Schröder. Endine Austria rahandusminister Hans-Jörg Schelling on käesoleval aastal saanud Nord Stream 2 nõukogu liikmeks. Gazprom juht Aleksei Miller ja Austria naftakompanii OMV tegevjuht Rainer Seele allkirjastatud hiljuti Viinis lepingu, tagades Venemaale gaasitarned 2040. aastani.
"Pärast gaasijuhtme Nord Stream 2 ehituse lõppu on meil võimalik tarbijate huvides muuta gaasivarustuse veelgi usaldusväärsemaks," ütles Miller pärast Austrias toimunud kõnelusi.
Autori arvamus ei pruugi kokku langeda toimetuse seisukohaga.