Nii laiaulatusliku žanri parima valimine ei ole lihtne ülesanne ulmekirjandus. Kuid parema või halvema otsustamine on alati subjektiivne fakt. Sest me juba teame, et isegi kärbestel on oma eshatoloogiline maitse.
Lõppkokkuvõttes on parim asi tõmmata alajaotusi, et uurida neid alaliike, milles ulme eraldub, et võtta oma konkreetsed suunad, laiendatud tagajärgedena kaugemale kui Tannhäuseri värav, nagu mainekas replikant ütleks. Loomulikult teen seda omal moel, see tähendab, et tellin need kategooriad oma maitse järgi.
- Parimad ajas rändamise romaanid
- Parimad ukroonilised ulmeromaanid
- Parimad düstoopilised ulmeromaanid
- Parimad post-apokalüptilised ulmeromaanid
- Parimad ulmeromaanid kosmoseooper
- Parimad tehnilised sci-fi-romaanid
- Parimad arstiteaduslikud romaanid
- Parimad küberpunk-sci-fi-romaanid
Kosmoseooper pole sama mis süžee ajas rändamisest või raskest düstoopiast. Ja võib -olla loobuvad mõne fantastilise komponendiga ilukirjanduse lugejad isegi sama žanri romaanidest, kuid on seadistatud mõistlike teaduslike teooriate järgi. Aga kui me isegi leiame ulmeraamatud teismelistele. See loominguline ruum on nii ulatuslik ja viljakas ...
Olgu kuidas on, selgitage enne asjasse asumist, et kõik sai alguse sädemest. Ulme tekkis, isegi ilma seda sel ajal kataloogimata, prometheusega Shelley, see Frankstein mis saavutas kujuteldamatu populaarse tagasilöögi ja mida tollal sildistati teise fantaasiana.
Kuid mitte. Seal oli midagi muud. Franksteini ärkamine rääkis teaduslikest prognoosidest, elust pärast surma, rakkudest, mis on võimelised tänu elektrienergiale taaselustuma, maailmast, mille suhtes kehtivad uued reeglid. Seda võib tunnistada kui midagi fantastilist, tervikuna, aga see raamat oli ulme esimene eksemplar.
Nüüd peame lihtsalt kontrollima, kui palju on žanr kasvanud ja levinud kindlasti kõige ulatuslikumas kirjandusloomevaldkonnas. Kaugemale kuulsad ulmelised romaanid, võime end kaotada kosmose lõpmatusse ...
Parimad ajas rändamise romaanid
Minu kirjanduslik pelgupaik. Ma ei tea miks aga ajarände romaanid keskse või puudutava argumendina on nad mind alati paelunud. Nagu filmides muidugi.
Proovisin siis ise kirjutada ajarännakust oma loo. Asi oli mind väga väärt. Võib -olla andis vaidlus ise rohkem, kui ma lõpuks sain. Aga ärge olge kõvad, sel ajal olin kahekümnendate alguses ja internetti polnud isegi olemas.
Minu enesereklaami kõrval on palju raamatuid, mida esile tõsta, kuid jäägem 3 juurde, mis tundub alati hea viis parima valimiseks.
HG Wellsi ajamasin
Selle romaani ilmumisest on möödas üle 120 aasta. Rohkem kui sajand, mille jooksul on palju juhtunud ..., samal ajal vähe.
On enam kui tõenäoline, et kujuteldavas Wells selle XNUMX. sajandi edasimineku määrasid hiiglaslikud edusammud, kuid… kui me vaatame enda ümber, näeme modernsust tõepoolest ainult viimase nutitelefoni kaubandusliku edusammuna ja meditsiiniliste edusammude ainuõigusliku kasutamisena privilegeeritud klasside jaoks.
Kosmos on endiselt koht, kus saame pildistada ainult mehitamata kosmoselaevast. Ma ei tea, ma arvan, et ta oleks pettunud. Selles romaanis naudime mehaaniku kui instrumendi esitamist, mille abil inimene saaks patenteerida igasuguseid põnevaid arenguid.
Ajamasin oma hammasrataste ja hoobadega lummas ja võlub siiani kõiki, kes seda loevad. Neljas mõõde, termin, mille Wells lõi koos teiste oma aja autorite ja teadlastega, saab lennukiks, milleni jõuda tänu tehnoloogilisele arengule, nagu romaani uurija oma.
Ajas rändav peategelane kirjeldas end ekstsentrilise tüübina, kes lõpuks eksib tulevikus, kus miski pole nii, nagu oleks pidanud ...
22, of Stephen King
Ta kahtles, kas panna see romaan esikohale. Austus Wellsi vastu takistas seda. Aga see pole soovist ... Stephen King ta suudab oma äranägemise järgi vooruse muuta iga loo, olgu see siis ebatõenäoline, lähedaseks ja üllatavaks süžeeks. Tema peamine trikk peitub mõnede tegelaste profiilides, kelle mõtteid ja käitumist ta oskab meie omaks teha, ükskõik kui kummalised ja / või õudsed nad ka poleks.
Sel puhul on romaani nimi maailma ajaloo olulise sündmuse kuupäev, Kennedy mõrva päev Dallases. Palju on kirjutatud mõrvast, võimalustest, et süüdistatav polnud president, kes tappis, varjatud testamentidest ja varjatud huvidest, mis püüdsid Ameerika presidenti keskelt eemaldada.
King ei ühine vandenõu nõlvadega, mis viitavad põhjustele ja mõrvaritele, mis tol ajal räägiti. Ta räägib ainult väikesest baarist, kus peategelane tavaliselt kohvi joob. Kuni ühel päeval räägib omanik talle millestki kummalisest, sahvrist, kus ta saab ajas tagasi rännata.
Kõlab kummalise vaidlusena, palverändur, eks? Armu on selles, et hea Stephen muudab selle jutustava loomulikkuse kaudu täiesti usutavaks igasuguse sisenemisviisi.
Peategelane ületab lõpuks läve, mis viib ta minevikku. Ta tuleb ja läheb paar korda ... kuni ta seab oma reiside lõppeesmärgi, et vältida Kennedy mõrva.
Einstein ütles juba, kas on võimalik rännata ajas. Kuid tark teadlane ei öelnud, et ajas rändamine võtab oma tasu, põhjustab isiklikke ja üldisi tagajärgi. Selle loo tõmbenumbriks on teada, kas peategelasel Jacob Eppingil õnnestub mõrva vältida ja avastada, milliseid mõjusid sellel siit -sealt reisimisel on.
Vahepeal, kuninga ainulaadse jutustusega, avastab Jacob minevikus uue elu. Minge läbi veel üks ja avastage, et teile meeldib see Jaakob rohkem kui tulevik. Kuid minevik, milles ta näib kindlalt otsustavat elada, teab, et ta ei kuulu sellesse hetke ja aeg on halastamatu, ka neile, kes seda läbivad.
Mis saab Kennedyst? Mis saab Jaakobist? Mis saab tulevikust? ...
Päästke õigeaegselt
Okei, võib juhtuda, et Crichtoni lähenemine cifi tõlgendusele on natuke naiivne. Kuid siin naudib ta ka ajapeegli ühelt ja teiselt poolt seikluslähenemisi ...
Rahvusvaheline ITC arendab ülima saladuse all revolutsioonilist ja salapärast tehnoloogiat, mis põhineb kvantfüüsika viimastel edusammudel. ITC kriitiline finantsolukord sunnib aga uute investorite ligimeelitamiseks kohe tulemusi saavutama.
Selgeim variant on Dordogne'i projekti kiirendamine, avalikkusele arheoloogiline projekt Prantsusmaa keskaegse kloostri varemete väljakaevamiseks, kuid tegelikult riskantne katse katsetada ajas rändamist võimaldavat tehnoloogiat. Aga mis puutub inimeste teleportreerimisse sajandist teise, siis vähimgi viga või hoolimatus võib tuua ettearvamatuid ja kohutavaid tagajärgi ...
Michael Crichton pakub meile uut seikluste supernovelat, millel on kindel teaduslik lähenemine ja peegeldav taust. Kahtlemata verstapost selle tunnustatud autori trajektooril.
Parimad ukroonilised ulmeromaanid
Kaaludes, kuidas see võis olla, leiab ajalugu argumendina veeni. Sest pole hetki, mida me kõik tahaksime muuta või mille kohta meile meeldiks röövida võimalike muutuste kohta paralleelses reaalsuses.
Ma ise põgenesin Hitleri eest ja kirjutasin kaheksanda põlvkonna diktaatori päeviku ...
Aga peale minu pisiasjade läheme sinna koos professionaalidega ...
1Q84, autor Haruki Murakami
Suurepärane uchrony of Murakami selle peategelased kahtlustavad. Registri muutmine, mille on tähistanud kõige juhuslikum Jumal, kes valmistub muutma mõistatust, millega ta mängib ja kehtestab maailma tuleviku.
Jaapani keeles on täht q ja number 9 homofoonid, mõlemad hääldatakse kyu, nii et 1Q84 on ilma 1984. aastata Orwelli kaja kuupäev. See õigekirja variatsioon peegeldab selle maailma peent muutmist, milles selle romaani tegelased elavad, mis on ka 1984. aasta Jaapan.
Selles näiliselt normaalses ja äratuntavas maailmas liiguvad sõltumatu naine, jõusaali juhendaja Aomame ja matemaatikaõpetaja Tengo. Mõlemad on kolmekümnendates eluaastates, mõlemad elavad üksildast elu ja mõlemad tajuvad omal moel kerget tasakaalustamatust oma keskkonnas, mis viib nad vääramatult ühisele saatusele.
Ja mõlemat on rohkem kui tundub: kaunis Aomame on mõrvar; see anodüün, mis mul on, püüdlik romaanikirjanik, kellelt on väljaandja tellinud töö õhus Chrysalis, mis on mõistatuslik teos, mille dikteerib tabamatu nooruk. Ja loo taustana ususektide, väärkohtlemise ja korruptsiooni universum, haruldane universum, mida jutustaja uurib orwelli täpsusega.
Patria, autor Robert Harris
Lo Robert Harris selles raamatus on see puhas, kõlav ukrain. Hitlerit ei löödud kunagi, natsism jätkas natsionaalsotsialismi poliitika laiendamist ja selle lõplikku lahendust ...
1964. aastal valmistub võidukas Kolmas Reich Adolf Hitleri 75. aastapäeva tähistamiseks. Sel hetkel ilmub Berliini järve äärde hõljuma vana mehe paljas laip. See on partei kõrge ametnik, järgmine salajases nimekirjas, mis mõistab kõik selles olevad inimesed surnuks.
Ja nad on kukkunud üksteise järel, alles alanud vandenõus ... Patria 1964 jutustab tumedast tulevikust, mida kujutas ette tempokas põnevusfilmide Enigma autor ja Stalini poeg Robert Harris. See romaan on viidud nii filmi kui ka televisiooni.
Mees kõrge lossis, autor Philip K. Dick
Huvitav nüanss, milles Peenis see seob meid erilise maagiaga. Maailm, mida polnud ja mis tundub kohati kaootiliselt ehitatud Jumala või kellegi, kes ei olnud planeerinud seda ajaloo plaani, improviseeritud viisil. Kas teate, kui olete filmis ja äkki märkate ühenduse katkemist, pikseldatud alasid ja nii edasi?
Midagi sellist on selle ukroonia uus reaalsus, mingi maailm mosaiigis, mis tundub olevat defragmentitav. Seda tausta osas, sest süžee ise, alus on väga lihtne. Saksamaa võitis teise maailmasõja.
Uus rahvusvaheline leping jagas USA uute võitnud liitlaste Saksamaa ja Jaapani vahel. See, mis juhtub selle paralleelmaailma põhjal, see libisemine, mis on kõik pahupidi pööranud, seostub sellega, mis teile varem näitas maailma aistinguid, mille kaudu tundub, et seda tõestisündinud loo teist paralleelset tõde vaadatakse vastu valgust.
Parimad düstoopilised ulmeromaanid
Selles ruumis pole kahtlust. Sest need kolm raamatut, mida ma teile pakun, on kõigi aegade kolm suurimat düstoopiat.
1984 George Orwell
Kui ma seda romaani lugesin OrwelliSelles varases nooruses tüüpiliste ideede keemise protsessis hämmastas mind Orwelli sünteesivõime, et esitada meile see nullitud ühiskonna ideaal (ideaalne muidugi tarbimispoliitika, kapitali ja kõige võltsimate huvide jaoks).
Ministeeriumid emotsioonide juhtimiseks, loosungid mõtte selgitamiseks ..., keel jõuab oma retoorika kõrgeimale tasemele, et jõuda esmalt mõistete tühjenemiseni, tühjuseni ja hiljem kõrge poliitika maitse ja huvi täitmiseni ühtsuse teenistuses . Semantilise lobotoomiaga saavutatud igatsetud unikaalne mõte.
London, 1984: Winston Smith otsustab mässata totalitaarse valitsuse vastu, kes kontrollib oma kodanike igat liikumist ja karistab oma mõttega isegi neid, kes kuritegusid toime panevad. Olles teadlik teisitimõtlemise kohutavatest tagajärgedest, liitub Winston liidri O'Brieni kaudu mitmetähendusliku Vennaskonnaga.
Järk -järgult mõistab meie peategelane aga seda, et ei vennaskond ega O'Brien ole sellised, nagu nad paistavad, ja et mäss võib lõppude lõpuks olla kättesaamatu eesmärk.
Oma suurepärase võimu analüüsi ja üksikisikute tekitatud suhete ja sõltuvuste tõttu on 1984. aasta selle sajandi üks häirivamaid ja köitvamaid romaane.
See väljaanne sisaldab lahutamatut vaieldamatult düstoopilist muinasjuttu "Farm Rebellion":
Vapper uus maailm, autor Aldous Huxley
Edetabelis esikohal Huxley ja ilmselt mis tahes pingereas kahekümnenda sajandi natuke ulatuslikum kirjandus. Et tunnete pettumust, võtke annus soma ja kohandage oma mõtlemist selle õnne poole, mida süsteem teile pakub. Et te ei suuda ennast dehumaniseeritud maailmas teostada, võtke kahekordne annus soma ja maailm võtab teid lõpuks omaks uhke võõrandumise unenäos.
Õnn polnud kunagi midagi muud kui keemiline kohandamine. Kõik, mis teie ümber toimub, on etteaimatav üldplaan, mille põhijuhised on poolel teel stoilisuse, nihilismi ja keemilise hedonismi vahel ...
Romaan kirjeldab maailma, kus halvimad ennustused on lõpuks täide läinud: tarbimise ja mugavuse jumalad võidavad ning orb on organiseeritud kümnesse ilmselt turvalisse ja stabiilsesse tsooni. See maailm on aga ohverdanud olulisi inimväärtusi ning selle elanikud on sündinud in vitro konveieri näol ja sarnasusel.
Fahrenheit 451, autor Ray Bradbury
Ei saa olla jälgegi sellest, mis me olime. Lisaks mõnele kangekaelsele mälule ei saa raamatud kunagi valgustada maailma meelt, mida tuleb oma ellujäämiseks kontrollida. Ja kõige häirivam on selle loo paralleelsus meie tänapäevaga. Kodanikud, kes liiguvad läbi linna kõrvaklapid kõrva, kuulavad seega kuuldavat ...
Temperatuur, mille juures paber süttib ja põleb. Guy Montag on tuletõrjuja ja tuletõrjuja ülesanne on põletada raamatuid, mis on keelatud, kuna need tekitavad lahkhelisid ja kannatusi. Tuletõrjeosakonna mehaaniline hagijas, kes on relvastatud surmava nahaaluse süstiga ja mida saadavad helikopterid, on valmis tabama teisitimõtlejaid, kes endiselt raamatuid hoiavad ja loevad.
Nagu George Orwelli 1984. aastal, nagu Aldous Huxley vapper uus maailm, kujutab Fahrenheit 451 meedia, rahustite ja konformismi orjastatud lääne tsivilisatsiooni.
Visioon Bradbury see on hämmastavalt prohvetlik: teleriekraanid, mis asuvad seintel ja kuvavad interaktiivseid brošüüre; avenüüd, kus autod sõidavad 150 kilomeetrit tunnis, jälitades jalakäijaid; elanikkond, kes ei kuula midagi muud kui tühja muusika- ja uudistevoogu, mida edastatakse nende kõrvu sisestatud väikeste kõrvaklappide kaudu.
Parimad post-apokalüptilised ulmeromaanid
Kõik maailmad viitavad lõpule. Iga tsivilisatsioon läheb alati läbi. Küsimus on selles, et tunda külma higi, mida meie aeg on kätte jõudnud. Ja kuidas kõik saab pärast olema, kui keegi jääb kuulama keset metsa langeva puu heli või kui see on ainult lõpp, mis liigutab sinist planeeti ilma orbiidita, samal ajal kui jäine Wagner sümfoonia kostab kosmoses.
Mina olen legend, autor Richard Matheson
Täna mäletame me kõik Will Smithit oma New Yorgi linnamajas (mul on pilt ukse peal). Kuid nagu alati, ületab lugemisfantaasia kogu muu meelelahutuse.
Ma ei ütle, et film on vale, pigem vastupidi. Kuid tõde on see, et meie tsivilisatsioonist vampiiride maailma teinud bakterioloogilise katastroofi viimase ellujäänu Robert Neville'i elu ja loomingu lugemine on romaanis palju häirivam. Richard Matheson.
Piiramisrõngas, millele Robert öötundi allub, tema väljasõidud sellesse maailma muutusid kurjaks versiooniks sellest, mis see oli, vastasseisud elule ja surmale, riskid ja lõplik lootus ... raamat, mille lugemist ei saa lõpetada.
Z maailmasõda, autor Max Brooks
Pole midagi paremat kui pöörata ümber tüüpilised argumendid, et osutada sellele märgatavale erinevusele, sellele revolutsioonilisele kutsele. Mida ta tegi Max ojad zombide teemaga ülekaaluka apokalüpsise suunas.
Sest ajast aega oli zombidest palju kirjutatud ja tehtud oli lugematuid filme. Küsimus oli uuenduste tegemises. Iga selle "romaani" lugeja annab teile edasi seda rahutustunnet, mis kaasneb sellega, et tuleb silmitsi seista sama sünge asjaga nagu halvasti surnud olendite olemasolu ajakirjanduse mõistest.
See on katastroofi kroonika, ellujäänute tunnistused, peegeldus sellest, mis oli meist alles jäänud pärast meie tsivilisatsiooni laastanud kõige hullemat epideemiat. Asi on selles, et ka minevikus ellujäänute muljete kajastamine ei jäta ruumi rahule. Sest kindlasti ei tea veel keegi, kas sealt võib tulla uusi laineid ...
Me elasime üle zombide apokalüpsise, kuid kui paljusid meist kummitavad endiselt mälestused nendest kohutavatest aegadest? Oleme võitnud Undead, kuid mis hinnaga? Kas see on vaid ajutine võit? Kas ohustatud liigid on ikka veel? Rääkis õuduse tunnistajate häält, Maailmasõda Z See on ainus dokument, mis eksisteerib pandeemia kohta, mis lõppes inimkonnaga.
Tee, autor Cormac McCarthy
Maailm on vaenulik, tühi koht, mis on allutatud tuumahõngulise ülemaailmse holokausti kaosele. Teel läbi kunagise Ameerika Ühendriikide rändavad isa ja tema poeg otsima viimast ruumi, kus pole nii palju ohte, mis varitsevad selle uue planeedi keskel, mis on toimetatud inimkonna enda pimedusse.
Lõuna tundub instinktiivselt kuumuse ja rahulikuma mere vahel ellujäämise kindlusena. Selle apokalüptilise lähenemisviisi kohaselt Cormac mccarthy See võtab võimaluse lisada ideoloogia inimkonnast kui tsivilisatsioonist, võib -olla mitte nii kaugel oma olemuselt mis tahes loomade käitumisest.
Raamat, mis tehti mulle kinno rohkem valu kui hiilgusega. See, et filmile eelneb Pulitzeri auhinnaga romaan, ei taga alati kvaliteeti.
Ja see on see, et on raamatuid, mida oma absoluutselt kirjandusliku olemuse tõttu on raske suurele ekraanile mahutada. Sest sel juhul on stsenaarium vabandus, mitte alus. Kuigi kui film aitab romaanil kaugemale minna, siis tere tulemast.
Parimad ulmeromaanid kosmoseooper
Tehnoloogia saavutab oma kõrgeima idealiseerimise. Iga inseneri intellektuaalne orgasm. Kosmose vallutamine on endiselt nii võimatu, see unistus, mis on sama kaugel kui muistsetel, võiks olla kuu. Kuid vaadates asju perspektiiviga, ei pruugi me nii kaugele minna, lihtsalt selline säde nagu see, mis neelas tule meie planeedile.
Sihtasutus, Isaac Asimov
Teos, mille puhul suur osa autori loomingust on kesksel kohal, ei saa tema kirjandusliku toodangu tippu seista.
Võite alustada sellest ja jätkata kohe, kuni lõpetate selle olulise triloogiaga (kuigi Fundacióni universumis on kuni 16 osa), või võite hiljem otsida mõningaid muid kombineeritud teoseid, et saada autorist laiem perspektiiv.
Kuigi teades seda tööd, on enam kui tõenäoline, et alustate end hiljem lugema kõike sihtasutuste kohta, mis ootavad teid teadaoleva galaktika piires. Ma viitan igaks juhuks siin ühisele köitele ...
Inimene on hajutatud mööda galaktika planeete. Impeeriumi pealinn on Trantor, kõigi intriigide keskus ja keiserliku korruptsiooni sümbol. Psühhoajaloolane Hari Seldon näeb tänu oma teadusele, mis põhineb ajalooliste faktide matemaatilisel uurimisel, Impeeriumi kokkuvarisemist ja barbarismi naasmist mitme aastatuhande jooksul.
Seldon otsustab luua kaks sihtasutust, mis asuvad galaktika mõlemas otsas, et lühendada seda barbarismi perioodi tuhandele aastale. See on sihtasutuste tetraloogia esimene pealkiri, mis on ulmežanri üks olulisemaid.
Hüperion, autor Dan Simmons
Kirjanik nagu Dan simmons ta on võimeline omamoodi mõõtmatuks seguks eepilise ulme ja fantaasia vahel. Sealhulgas planeetidevahelised projektsioonid alati meie maailmast. Seega tõmbab see miljoneid fänne, kes elavad uutes maailmades. Lihtsalt imeline.
Maailmas nimega Hyperion, väljaspool inimese hegemooniat, ootab Shrike, üllatav ja hirmutav olend, keda lõpliku lepituse kiriku liikmed austavad Valu isandana.
Harmagedooni eelõhtul ja Hegemoonia, Exteri sülemite ja TechnoCore tehisintellekti vahelise võimaliku sõja taustal voolab seitse palverändurit Hyperioni, et taaselustada iidne religioosne riit.
Kõik nad on võimatute lootuste ja ka kohutavate saladuste kandjad. Diplomaat, katoliku preester, sõjaväelane, luuletaja, õpetaja, detektiiv ja navigaator ristavad oma saatuse palverännakul, otsides varikatust, samal ajal kui nad otsivad aja haudu, majesteetlikke ja arusaamatuid ehitisi, mis sisaldavad saladust. tulevik.
Enderi mäng, autor Orson Scott Card
Seda tööd on põnev ette kujutada Orson Scotti kaart koidikul lühiromaanina. Mõeldes sellele, mis oli ja mis lõppes kuue mahuka osamaga saagana, on see seotud autori kujutlusvõime ammendamatu allika ideega.
Me leiame end futuristlikus keskkonnas, kus on teatud sotsiaalse düstoopia õhud, kus elu piirdub maksimaalselt lastega. Kuid samal ajal avaneb lähenemine ideele, et erandina, ideoloogiate avanemisel, võib asuda lahendus meid blokeerivale probleemile. Välismaalase oht katku kujul toob inimtsivilisatsiooni jaoks ette vaieldamatu hukatuse.
Vürtsid teistest maailmadest koos putukate suuruse ja mõistusega, millega oma rünnakuid koordineerida. Ainult Ender, erand, saab rünnakule vastu astuda. Ja sellest lähenemisest, mida võib pidada isegi lihtsaks, ulatub suurepärane lugu eepose, romantika, ulme ja humanistliku puudutuse vahele, mis aitab alati kaasa loole, milles meie eksistents on kadumise äärel.
Parimad tehnilised sci-fi-romaanid
Mina, robot, Isaac Asimov
Asimovi suur kirg robootika vastu on üldiselt teada, seda on näidatud paljudes tema töödes ja ekstrapoleeritud robootikateaduses. Asimovi seadused. Sellega tutvustab tema esimene lugude kogumik meile tema kirge tehisintellekti vastu ning selle tehnoloogilisi ja / või eetilisi piire.
Isaac Asimovi robotid on masinad, mis on võimelised täitma väga erinevaid ülesandeid, ning tekitavad sageli enda jaoks inimkäitumise probleeme.
Kuid need küsimused on lahendatud as, robot, kolme robootika põhiseaduse valdkonnas, mille on välja töötanud Asimov ja mis ei lakka pakkumast erakordseid paradokse, mida mõnikord seletatakse talitlushäiretega ja teisi funktsioonide üha keerukamaks muutmisega. '.
Paradoksid, mis nendes futuristlikes lugudes esile kerkivad, ei ole mitte ainult geniaalsed intellektuaalsed harjutused, vaid eelkõige kaasaegse inimese olukorra uurimine seoses tehnoloogia arengu ja ajakogemusega.
Valmis mängija Ernest Cline
See romaan digitaalsetest mängudest ja meie suhtlusest nendega taastati hiljuti. Kahtlemata on tehnoloogia, kus tehisintellekt kõige rohkem meie vaba aja veetmise ja naudingu poole liigub, jumal teab, kui kaugele see jõuab.
Seitsmenda kunsti hetkeseisus, mis on pühendatud eriefektidele ja tegevuslugudele, kompenseerib heade ulmeraamatute argumentide kogumine vähemalt ohtliku ülemineku kinost kui pelgalt visuaalse vaatemängu.
Steven Spielberg on sellest kõigest teadlik ja tal on õnnestunud leida romaanist Ready Player One täiuslik stsenaarium tulevase kassahitti jaoks. Romaanikirjanik Ernest Cline on filmi ilmumisel 2018. aastal meelitatud.
Mis puudutab romaani ennast, siis võiks öelda, et see on kaheksakümnendate eluaastatega düstoopia, mis arenes alles aastasse 2044. Virtuaalse keskkonna peensustes peidab Oasis mõistatuslikku ettepanekut, mis võib selle avastanud miljonäriks muuta. Reaalsel maailmal pole enam kapitali diktatuurile allutatud planeedi Maa elanike jaoks mingit võlu.
Inimesed elavad Oasis, mis on Huxley õnneliku maailma tehnoloogiline koopia. Ja ilukirjanduses luuakse suhteid. Oasis annab endast palju, et lõpuks alistuda ilukirjandusele kui ainsale viisile füüsilise reaalsuse ületamiseks.
Kuulsa keskkonna loojal James Hallidayl on varuks üllatus. Pärast surma paljastab ta, et Oasis on peidetud aare - lihavõttemunasse peidetud varandus.
Wade Watts on üks väheseid, kes aja jooksul otsingutel püsib, ilma et keegi oleks kuulsat muna leidnud. Kuni tal õnnestub võti leida.
Kõik Oasis ja kõik ühendatud inimesed pöörlevad äkki Wade Wattsi ümber. Tundub, et need kaks reaalsust kattuvad ning Wade peab liikuma läbi mõlema keskkonna, et saada oma auhind samamoodi nagu päästa oma elu, olles ohus hetkest, kui temast saab võtme omanik.
Selle romaani tegevus võlub kolmkümmend ja nelikümmend aastat, kes on üles kasvanud mängusaalide, mängusaalide, kaheksakümnendate ja üheksakümnendate suundumuste ning kahekümnenda sajandi lõpu popkultuuri varjus. Geek punkt ja imeline meenutav punkt ...
Masinad nagu mina, Ian MacEwan
Suundumus Ian McEwan eksistentsialistliku kompositsiooni tõttu, mis on maskeeritud süžee erilisse dünaamilisusse ja humanistlikesse teemadesse, rikastavad need alati tema ilukirjandusteoste lugemist, muutes tema romaanid millekski antropoloogilisemaks, sotsioloogilisemaks.
Selle autori taustaga ulme juurde jõudmine eeldab alati tema tegelaste humanistlikku uurimist või sotsioloogilist projektsiooni iga autori tavapärase düstoopia suunas, millel on kaks sõrme ees ja minimaalne teadlikkus meie tulevikust selles maailmas.
Ja nii jõuamegi selle loo algusesse ukrainana, selle maagilise ajaloolise alternatiivina, mis on alati saadud ainuüksi ootamatu liblikasöömise tõsiasjast, mis raputab reaalsust paralleelse lähenemise poole.
Kõik algab heas usus. Alan Turing, suurepärane matemaatik ja suurepärane tehisintellekti edendaja. selles romaanis leiab ta selle teise võimaluse karmi reaalsuse ees, kus ta sooritas enesetapu seoses kannatanud homofoobsete rünnakute ja isegi kohtuliku vastutusega 50ndatel Londonis.
Tema kuulus moonutatud süllogism, mis on kirjutatud oma aja moraali happekriitikana, kõlab tänapäeval veelgi võimsamalt ja sugestiivsemalt:
"Turing usub, et masinad mõtlevad
Turing valetab meestega
Siis masinad ei mõtle ”.
Sellel taustal omandab kõik, mida McEwan jutustas, ulmelises rünnakus transtsendentsema tähenduse. Turing on see, kes suudab oma paralleelses eksistentsis luua oma kaks esimest sünteetilist inimest. Uus Aadam ja Eeva on valmis vallutama maailma, mille inimesed on pärast Jumala pärandit kaotanud. Prototüüpe saab osta väikese hinna eest, et kõik inimesed saaksid oma teenuseid kasutada.
Charlie ja Miranda majja saabub Adam, kes on nende enda elu lihtsamaks kohandanud. Kuid ei saa unustada, et tehisintellekt puudutab oma võimeid, seda inimlikku tunnet, mis juhib tahet ja otsuseid. Ja Charlie ja Miranda Aadam ühendab punkte, kuni ta dešifreerib Miranda käitumise põhjused, mis on iseloomulikumad inimesele, kes peidab oma kaardid pokkerimängus. Adan konjugeerib muutujad, analüüsib kõiki võimalikke ja potentsiaalseid ning lõpetab Miranda tõe dešifreerimise.
Ja kui masin teab tema suurt valet, võib kõik lõpuks plahvatada. Antoloogiline lõhe, mis kirjandussfääris käsitleb inimeste ja masinate vahelisi moraalseid ja emotsionaalseid erinevusi, järgides alati asimov, teenib selles loos maksimaalse pingega tegevust. Suure pingega romaan, mis on täis selle suure kirjaniku alati liigutavat ja häirivat kavatsust.
Parimad arstiteaduslikud romaanid
Kui tehnoloogia ja teadus muutuvad argumendiks, et tegeleda iseendaga, oma rakkude ja vaevustega, võimalustega surematuse poole, osutavad süžeed nii häirivatele kui ka filosoofilistele aspektidele.
Tol ajal julgesin klooni käsitleva romaaniga, mida tunnustati CiFi konkursil. Kui olete huvitatud:
Aga lõpetage minu raamatust rääkimine, nagu Paco Umbral ütleks, ja asugem teema juurde ...
Petturid, autor Robin Cook
Romaan Robin Cook "Võltsijad" tõstatab kurja idee, et arst on häiritud või ehk liigutatud kurjade huvide eest, mida on võimalik inimeste elu ette seada. Mida te kehtestate ja miks vastutab isik, kes vastutab mõrvade peitmise eest meditsiinilistes otsustes?
Cooki lugemine suudab alati selle haiglate idee täita murettekitavama mõttega, kui neil juba on. Sest kellelegi ei meeldi haiglasse siseneda, see on tavaline märk haigusest, kuid juba mõeldes, et selles romaanis võiks olla selliseid tegelasi nagu salapärane mõrvar ...
Ilukirjandus piirdub muidugi ilukirjandusega. Ja isegi selles leiame meditsiinitöötajate tavalise embleemi. Kuna Noah Rothauser on see võimekas arst, kes on otsustanud parandada üha enam tehnoloogia abil toetatava ja lõppkokkuvõttes väga inimliku meditsiini praktikat.
Seetõttu mõjutab tema Bostonis asuvas haiglas rakendatava väga uue tehnoloogia fiasko teda suuresti ja viib ta üksikasjaliku uurimiseni, mis võib juhtuda, et patsient sureb. Anestesioloogia on meditsiinipraktika, mis võtab kokku füsioloogilise, analüütilise ja keemilise. Anesteesioloogil on õigus teid siin ja seal vahel hoida. Ja niimoodi vaadates võib hullumeelse mehe käes asi lõppeda ...
See, mida Noah oma töötajate kohta teada saab, viib meid rõõmuga uurimiseni Agatha Christie, selle võimalike kurjategijate ringiga, millele meid juhitakse, et saaksime rüseleda, kus on selle kurjuse seeme.
Sest mis veelgi hullem, asi sellega ei piirdu ja uued patsiendid ületavad sedatsiooni ja surma vahelise läve. Ja Noa peab tegutsema kiirustades ja sisetundega, et lõpuks avastada kõik, ilma et see lõppeks kahtlustega.
Järgmisena Michael Crichton
Kirjanduses ja rohkem seda tüüpi tulevikku käsitlevas kirjanduses katastroofide kohta toimub kõik telegraafina, samm -sammult, oodates viimast päästikut, mis muudab kõik igaveseks. Fantastiline etteaste tehnotrilleri meistrilt Crichton meditsiinilukirjanduses.
Räägivad šimpansid Java keeles. Grupp Jaapani turiste kinnitab, et šimpans karjus neile džunglipiirkonda külastades solvanguid. Teadlased tuvastavad autoriteedi geeni. Avastatakse geneetiline baas, mida jagavad inimesed, kellest saavad juhid. Müüa transgeensed lemmikloomad. Hiiglaslikud prussakad, kutsikad, kes ei kasva ... Lühikese aja jooksul on need kõigile kättesaadavad.
Tere tulemast meie geneetilisse maailma. Kiire, raevukas, kontrolli alt väljas. See ei ole tulevikumaailm, vaid praegune maailm.
Kromosoom 6
Esimene Cooki romaan, mis käest läbi käis. Hea kingitus inimeselt, kes on pühendunud ka meditsiinile ...
Kurikuulsa mafioossi tapetud laip kaob surnukuurist enne lahkamist. Mõni aeg hiljem ilmub ta uuesti pea maha, moonutatult ja ilma maksata. Keha kahetsusväärne seisund juhib surnukeha tuvastamise eest vastutava kohtupatoloogi dr Jack Stapletoni tähelepanu, kes võtab ette uurimise, millest keegi vigastusteta välja ei tule.
Tõepoolest, jälk pahameel, millele keha allutati, on pahatahtliku geneetilise manipuleerimise programmi jäämäe tipp, mille epitsenter asub Ekvatoriaal -Guineas, kuhu Stapleton reisib kahe kartmatu õe ja tema atraktiivse tüdruksõbra saatel.
Labürindi lõpus leiavad nad süžee pahaloomulisi huvisid, mille ainus eesmärk on end rikastada, isegi laastava ulatusega geneetilise katastroofi tekitamise hinnaga.
Parimad küberpunk-sci-fi-romaanid
Teatud viisil on selle sotsiaalse suundumuse akratiline inspiratsioon väga inspireeriv pakkuma välja äärmuslikke stsenaariume nende saatusele antud uutes maailmades.
Raske oma kõige paremini rakendatud aspektis. See võib olla tulevik või tundmatu minevik. Küsimus on kõike lagundada, uusi reegleid välja pakkuda, avastada kummalisi ja filosoofilisi lähenemisviise inimese kohta.
asukoht
Philip K. Dicki romaan, mis on hävimatu selle katkemise tõttu, selle keeruka punkti tõttu, mis põgeneb aegadest või ideedest. Süžee, mille kaudu saate liikuda giidina keset LSD reisi.
Glen Runciter on surnud. Või on kõik teised? Kindel on see, et Runciteri konkurentide korraldatud plahvatuses on keegi surma saanud. Tegelikult osalevad tema töötajad matustel. Kuid duelli ajal saavad nad ülemuselt hämmastavaid ja isegi rumalaid sõnumeid ning ümbritsev maailm hakkab murenema viisil, mis viitab sellele, et ka neil pole palju aega jäänud.
See karm metafüüsiline surma ja päästmise komöödia (mida saab mugavas konteineris kaasas kanda) on paranoilise ohu ja absurdikomöödia ringreis, kus surnud pakuvad ärinõu, ostavad järgmise reinkarnatsiooni ja võtavad pideva naasmisohu. Surema.
Neuromancer
Gibson näeb ette tulevikku, kuhu tungivad elektroonilised ja kirurgilised mikroprotsessorid, kus teave on esimene kaup. Kauboid, nagu Case, elavad ja varastavad teavet ...
Nad ühendavad otseselt oma aju ja sisenevad unistuste maailma, kus teabevahetus ja kaitsev jää ilmuvad käegakatsutavatesse ja helendavatesse plokkidesse ... Gibson muudab kogu selle tehnilise kujutise, rohke žargooni, kaldu professionaalse moraali usutavaks tõelise leidlikkusega. ja ilma tüütute selgitusteta.
Selles kohutavas ja sünges tulevikus on suurem osa Põhja -Ameerika idaosast hiiglaslik linn, suurem osa Euroopast aatomite prügimäel ja Jaapan särav, korrumpeeruv neoon -džungel, kus isiksus on tema pahede summa ...
Õnnetus viib Case'i tööstusliku klanni tsitadelli, kellele kuulub paar tehisintellekti, mis on kõige kallimad ja ohtlikumad esemed. Tuhandeid aastaid unistasid mehed kuradiga lepingu sõlmimisest. Alles nüüd on see leping võimalik.
Pisarad vihmas
Rosa Montero üllatav romaan, milles leitakse, et ulme on suurepärane koht, mis on kõigile kättesaadav, et leida fantastilisi varjatud rikkalikke lugusid.
Maa -Ameerika Ühendriigid, Madrid, 2109, suurendab järsku hulluks läinud replikantide surmajuhtumeid. Detektiiv Bruna Husky palgatakse avastama, mis on selle kollektiivse hulluse laine taga üha ebastabiilsemas sotsiaalses keskkonnas. Vahepeal muudab anonüümne käsi Maa dokumentatsiooni keskarhiivi, et muuta inimkonna ajalugu.
Agressiivne, üksildane ja sobimatu detektiiv Bruna Husky satub ülemaailmsesse süžeesse, kuna teda ähvardab pidev kahtlus reetmises nende poolt, kes kuulutavad oma liitlasi ainsa seltskonnaga marginaalsete olendite seeriast, kes on võimelised mõistust ja mõistust säilitama. keset tagakiusamise peapööritust.
Ellujäämisromaan, mis käsitleb poliitilist moraali ja individuaalset eetikat; armastusest ja teise vajadusest, mälu ja identiteedi kohta. Rosa Montero jutustab otsinguid kujuteldavas, sidusas ja võimsas tulevikus ning teeb seda kire, peadpööritava tegevuse ja huumoriga, mis on oluline vahend maailma mõistmiseks.