Ma kujutan elavalt ette, milline võiks olla Ford Focus RS -i sünnilugu. See algaks umbes niiviisi: “Ühel toredal päeval võttis Fordi töötaja John Smith tööle kaasa oma 7-aastase põnni ning küsis temalt, milline oleks tema unistuste auto…”
Edasine on juba eos ajalugu, mida autohuvilised väljahõikamisest saadik kannatlikult oodanud on – mitte iga päev ei luba Sinine Ovaal müüki paisata uut nelikveolist megakuumpära, mille mudelinimes on uhkelt kõrvuti legendaarsed R ja S.
RS – MIS LOOM SEE VEEL ON?
Täheühend RS peaks iga rallihuvilise jaoks tuttav olema. Tähistavad need tähed Rallye Sporti, külge poogiti need aga vaid Fordi ekstreemseimatele masinatele – tihtipeale tänavalegaalsetele ralliautodele, mida homologeerimise eesmärgil väikestes numbrites toodeti.
Just seetõttu kutsuvad fännid RS-i mõnikord hellitavalt ka Ridiculous Speed’iks. Nüüd lisandus ekstreemsete Fordide nimistusse kolmekümnes variatsioon, mis paljude kriitikute arvates on üks paremaid autosid… terves maailmas.
Mudeli väljakuulutamisest saadik on Ford osanud vajutada kõigile õigetele nuppudele autohuvilise peas ja südames. Nelikvedu? Ikka saab. Kuuekäiguline manuaalkast? Olemas. Nullist sajani viie sekundiga? Teeme kiireminigi. Vali ja soovi korral paukuv väljalase? Muidugi! Aa, ja viskame sinna hulka ka Ken Block’iga koostöös arendatud Drift Mode’i. Jep, sa võid oma pere auto peale panna ning poest tagasi sõites ringteid suitsuseks joonistada.
PÕGENEMINE LÄTTI ALGAB
Ford andis oma kahtlemata nõutuima proovisõiduauto mulle lahkelt terveks pikaks nädalavahetuseks. Ja mida targemat oli selle ajaga teha, kui Lätti põgeneda – saab pika proovisõidu teha ning lisaks ei pea kulutama energiat kõigi nende peale urisemisele, kes äkitselt sõidusooviga välja ilmuvad.
Ainuke ettekirjutus Fordi poolt oli see, et Track ja Drift Mode jäägu puutumata – küll aga pandi näpp kaardile ja näidati kätte mõned pikad ja käänulised kõrvalteed, kust läbi käia võiks. Tean, et sõidurežiime puudutavale kiusatusele saab olema raske vastu panna, kuid lubadus on lubadus.
Juhikohale (ja ka kõrvale) istumine võib tähelepanematuse korral üpriski valusaks osutuda – nimelt on Recaro sportistmed varustatud püstiste, jäikade ja teravate “tiibadega”, mis lisaks juhi istmes hoidmisele ka reitele ning muudele piirkondadele armu ei anna. Umbes kuuendal sisenemisel on reied piisavalt valusad, et uus istmesse liibumise strateegia meelde jääks.
[huge_it_gallery id=”196″]
TÄHTSAD ASJAD ENNEKÕIKE
Kui oled üks neist õnnelikest, kellel seisab ees proovisõit Focus RS-iga, siis ära aega manuaali lugemisele raiska. Kõik strateegilise tähtsusega nupud on käigukangi kõrval; kui soovid ökosõitu teha (ei, Sa ei soovi ökosõitu teha), jäta kõik muutmata.
Nupp nimega Drive Mode on iseenesestmõistetav – “normaalsega” kulutad veidi vähem kütust, Sport aga teeb asjad lõbusamaks ning paneb väljalaske paukuma ja plaksuma. Parim viis selleks on vahegaasiga allavahetus – kui kõrgetel pööretel gaas lihtsalt lahti lasta, poob mootor end jõnksuga kinni, et pauk esile kutsuda. Ei ole nii meeldiv.
Veojõukontroll ja ESP (elektrooniline stabiilsuskontroll) pigistavad silma kinni, kui vastavat nuppu ca 5 sekundit all hoida. Iga kord, kui sõidurežiimi vahetad, tuleb protseduur uuesti läbida, kuid erilist vahet ma ausalt ei tundnud – Focus RS-i pidamine on vankumatu.
Vedrustusel on kaks seadet – tavaline ning sportlik. Nende vahel saab valida nupuga, mille leiab suunatulekangi otsast. Tavaline on üpris pehme ning enamus ajast ka paslikum variant.
Infolustisüsteem lülita heaga välja ning paota parem natuke akent. Sport-režiim tagab iselaadi meelelahutuse, mille tagajärjel on nägu päeva lõpuks lollakasse naeratusse krampunud.
Ja kindlasti tuleb ära proovida ka järgnev harjutus: jää mõnes eraldatud kohas seisma ning lappa rooli peal asuvaid nuppe kasutades menüüsse nimega Driver Assist. Aktiveeri Launch Control, pane käik sisse, litsu gaas põhja ning siis lase sidur järsult lahti. Palun väga, permanentne naeratus ilma Botoxita.
[huge_it_gallery id=”197″]
PALJU JÕUDU JA KAVAL NELIKVEDU
Focus RS-i kapoti all pesitseb turbotatud 2,3-liitrine reasneljane bensiinimootor, mille võib veidi tagasihoidlikumas sätungis leida ka Mustangi pardalt. Kui Mustang peab leppima 310 hobujõuga, siis Focus RS saab 350, kõrgeim väändemoment on 475 Nm. See on piisav, et ca 1530-kilone masin 4,7 sekundiga “sajani” viia.
Jõud jõuab kõiki nelja rattasse läbi keerulise nelikveosüsteemi, mis enamus ajast siiski vaid esimesi rattaid rakendab. Kui aga agressiivselt kurvi siseneda, oskab süsteem auto sõidujoonel hoidmiseks kuni 70% saadaolevast jõust vaid ühte tagarattasse saata.
Selline lahendus teeb võimalikuks ka lollikindlaks nimetatud Drift-režiimi, mis oskab sama jõu ka “valesse” tagarattasse saata, kutsudes esile kestva ülejuhitavuse.
Kuivõrd lõviosa ajast veavad autot vaid esirattad, ilmneb ka vanemate Focus’te pealt tuttav probleem – torque steering, ehk pöördemomendist tingitud rooli tirimine. Veidi ebamugav nähtus on ilmne kiirematel möödasõitudel, kus kõrgetel pööretel rool vasakule tirima hakkab.
Kui juht pärast rooli korrigeerimist gaasi järsult lahti laskma peaks, tirib auto tagasi paremale. Kui möödasõitu vältida ei saa, on kõige kindlam gaasi stabiilselt peal hoida ning rooli vastavalt korrigeerida.
LIIGA LIHTNE LUSTIDA
Võrreldes ühe lähima konkurendi, Subaru WRX STI-ga, tundub Focus RS-i kiirendus palju sujuvam ja tsiviliseeritum ning sõit ei ole nii jäik – isegi vedrustuse kõige jäigemas seades.
Focus RS-iga on kahtlemata lihtsam ning tavakasutuses ka talutavam sõita: lisaks vedrustusele vastutavad selle eest ka lihtsamini käsitsetav siduripedaal ning käigukast. Kohalt minnes annab auto näiteks ise optimaalselt gaasi, et sidurit mitte kärsatada ja mootorit mitte välja suretada – launching for dummies, peatükk 1.
Olenevalt sõitjast võivad sellised funktsioonid olla nii Focus RS-i suurimaks trumbiks konkurentide ees kui ka tema suurimaks kitsaskohaks. Olles üks väljasurevast liigist ehk inimene, kellele meeldivadki autod, millega sõitmine on igikestev väljakutse, jään ma hea meelega WRX STI juurde.
Focus RS ei ole auto, mis sõitja tehtud vigadele viltu vaatab ja kohe aplalt kannist näksab. Ta on täpselt nii tsiviliseeritud, et sõitja võib vahetevahel unustada, et sõidab masinaga, mis kannab endas Fordi rallipärimust. Aga vaheta käik julge vahegaasiga alla ning väljalaskest kostuv pauk on piisav meeldetuletus – Focus RS-iga saab ka lõbutseda, ning seda tehes välja näha nagu täielik badass.
See, kuidas Focus RS teel püsib, on fenomenaalne. Pidamine lihtsalt ei lõpe – isegi kui veojõukontroll, ESP ning kõik muud abilised maha võtta ja välja keeratud ratastega gaas põhja litsuda, leiab kogu jõud tee maasse ning oodatud ülejuhitavuse asemel pead hoopis lootma, et mõni siseorgan kabuhirmus autost välja ei põgenenud.
Spetsiaalselt selle auto tarbeks arendatud Michelin Pilot Super Sport rehvid, kusjuures, suudavad täita kahte vastandlikku funktsiooni – tagada suurepärase pidamise ning samas olla ka pädevad driftirehvid, kui juht (soovituslikult rajal) Drift-režiimi sisse lülitab.
Kahjuks jäid minu pika proovisõidu käigus katsetamata just nimelt Drift-režiim ning see, kuidas auto talvel jäärajal käitub. Senikaua ootab üks sarnase rallipärimuse ning müdiseva boksermootoriga konkurent väljakutset…
[huge_it_gallery id=”198″]
NAERUVÄÄRSELT KÕRGE LÕBUFAKTOR
Pikem proovisõit lubab teha ka kiire kokkuvõtte kütusekulu kohta. Läbisin 1006 km, Focus RS pardakompuuter väitis selle vahemaa keskmise kütusekulu olevat täpselt 10,0l sajale. Reaalsuses aga kulutasin 124 liitrit kütust (12,3 l/100 km). Miks pardakompuuter mulle alatult näkku valetas, jääb selgusetuks. Pole ju ka see 12 nii kole midagi – äkki tingiski selle erisuse minu kalduvus tahtlikult osa kütust summutis paukude näol põletada?
Kuid, mis põhiline – selle kütusekulu eest on lõbufaktorit liigagi palju. Ma kiidan loo alguses mainitud Fordi töötajat, sest niimoodi sünnivadki geniaalsed autod, mis ühtse paketina seovad kokku parimad asjad, mida petroseksuaal tahta võiks.
Focus RS on auto, mis varjutab ratsionaalse mõtlemise, sest paketti kuuluvad ka viis ust ja istet ning täiesti kasutuskõlblik pakiruum.
|HEAD||VEAD|
|Hind||Uimane infolustisüsteem|
|Sõidulust||Reietapjaist istmed|
|Paugud ja plaksud||Valetajast pardakompuuter|
|Lihtne sõita||Torque steering|
|Silmapaistev||Enamus ajast esiveoline|
|Lõpmatu pidamine|
Autor: Veli V. Rajasaar Meedia: Accelerista, Ford