Statistikatöö nimetus: Sotsiaalkindlustus (kuni 2015)
Statistikatöö kood: 40502
- Kontaktandmed
- Metaandmete uuendamine
- Statistika esitus
- Mõõtühik
- Vaatlusperiood
- Õiguslik alus
- Konfidentsiaalsus
- Avaldamispõhimõtted
- Levitamissagedus
- Kättesaadavus
- Kvaliteedijuhtimine
- Asjakohasus
- Täpsus ja usaldusväärsus
- Ajakohasus ja õigeaegsus
- Võrreldavus ja sidusus
- Kulud ja koormus
- Andmete revisjon
- Statistiline töötlemine
- Märkused
1.1. Organisatsioon Kontaktorganisatsiooni nimetus
Statistikaamet
1.2. Kontaktisiku struktuuriüksus
Metoodika ja analüüsi osakond
1.3. Kontaktisiku nimi
Marianne Leppik
1.4. Kontaktisiku ametinimetus
juhtivstatistik
1.5. Postiaadress Kontaktorganisatsiooni postiaadress
Tatari 51, 10134 Tallinn
1.6. E-posti aadress Kontaktisiku e-posti aadress
email@example.com
1.7. Telefon Kontaktisiku telefon
625 8484
05/05/2015
2.2. Metaandmed viimati uuendatud Metaandmete viimase uuendamise kuupäev
05/05/2015
3. Statistika esitus
3.1. Andmete kirjeldus Avaldatavate andmete üldine kirjeldus
Pensionärid pensioni liigi, soo ja vanuserühma järgi, keskmine pension.
Ravikindlustushüvitised, kohustusliku ravikindlustuse kulud, ravikindlustatud.
Peretoetused, sotsiaaltoetused, puuetega inimeste sotsiaaltoetused, lapsetoetuse ja üksikvanema lapsetoetuse saajad, vanemahüvitise saajad.
Töötutoetuse saajad, töötuskindlustushüvitise saajad ja keskmine töötuskindlustushüvitis, koondamishüvitise saajad ja keskmine koondamishüvitis, tööandja maksejõuetuse hüvitise saajad ja keskmine hüvitis.
3.2. Kasutatud klassifikaatorid Statistika tegemisel kasutatud klassifikaatorite loetelu
Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator (EHAK)
3.3. Sektorite kaetus Peamised statistikaga hõlmatud majandus- või muud sektorid
Sotsiaalne kaitse
Ravikindlustus – riiklikult tagatud süsteem, mille eesmärk on tervise säilitamine, haigusest või vigastusest tingitud ajutise töövõimetuse kulude ja ravikulude tasumine ning raseduse ja sünnituse korral hüvitise maksmine.
Töötuskindlustus – sundkindlustuse liik, mille eesmärk on töötuks jäänud kindlustatule kaotatud sissetuleku osaline kompenseerimine tööotsingute ajaks, töötajale töölepingu ülesütlemise ja avalikule teenistujale teenistussuhte lõpetamise hüvitamine koondamise korral ning töötajate nõuete kaitse tööandja maksejõuetuse korral.
Vanaduspension – vähemalt 15-aastase Eestis omandatud pensionistaažiga vanaduspensioniealiste isikute pension.
Väljateenitud aastate pension – nende kutsealade töötajate pension, kes teevad tööd, millega kaasneb enne vanaduspensioniikka jõudmist töövõime kaotus või vähenemine, mis takistab vastaval kutsealal või ametikohal edasitöötamist.
Töövõimetuspension – 16-aastaste kuni vanaduspensioniealiste püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikute pension.
Toitjakaotuspension – töövõimetute perekonnaliikmete ja nendega võrdsustatud isikute pension ajal, mil nad vastavad selle pensioni saamiseks ettenähtud tingimustele.
Rahvapension – pension, mis on määratud isikule, kellel ei ole nõutava pensioniõigusliku või pensionikindlustusstaaži puudumise tõttu õigust vanadus-, töövõimetus- või toitjakaotuspensionile.
Vanemahüvitis – vanemale pärast lapse sündi või rasedus- ja sünnituspuhkuse lõppu makstav hüvitis, mis teatavate piirangutega tagab sissetulekutaseme säilimise maksimaalselt kuni lapse 18-kuuseks saamiseni.
Isik
Sotsiaalkindlustusega kaetud isikud
FREIM
Ei ole rakendatav.
3.7. Vaadeldav piirkond Riik või piirkond, mida statistika iseloomustab
Kogu Eesti
Maakonnad – andmed pensionäride, ravikindlustatute, lapsetoetuse saajate ja töötuskindlustuse kohta
3.8. Ajaline kaetus Ajavahemik, mille kohta on andmed olemas
Pensionikindlustus 1970–…
Ravikindlustus 1995–…
Töötuskindlustus 2003–…
Sotsiaaltoetused 1993–…
3.9. Baasperiood Ajaperiood, mis on indeksi alus või millele viitab pidev aegrida
Ei ole rakendatav.
Hüvitise saajad – arv
Hüvitiste summa – euro
Aasta
Kuu
Kvartal
6. Õiguslik alus
OTSEKOHALDUV ÕIGUSAKT
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 458/2007, 25. aprill 2007, Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) kohta (EMPs kohaldatav tekst)
Riikliku statistika seadus
MUUD KOKKULEPPED
ÜRO Lastefond (UNICEF)
Ei ole rakendatav.
8.1. Avaldamiskalender Statistika avaldamise ajakava
Statistika avaldamise aegadest teavitab avaldamiskalender, mis on tarbijale kättesaadav veebilehel. Iga aasta 1. oktoobril avaldatakse avaldamiskalendris järgmise aasta statistika andmebaasi, pressiteadete, avalike andmefailide, IMFi põhinäitajate ja väljaannete avaldamise ajad (väljaannete puhul ilmumiskuu).
8.2. Juurdepääs avaldamiskalendrile Juurdepääs avaldamiskalendri teabele
Kõigile tarbijatele on tagatud võrdne ligipääs riiklikule statistikale: riikliku statistika avaldamise ajad teatatakse ette ja ühelegi tarbijakategooriale (sh Eurostat, valitsusasutused ja massimeedia) ei võimaldata riiklikule statistikale juurdepääsu enne teisi kasutajaid. Riikliku statistika esmaavaldamise koht on statistika andmebaas. Juhul kui avaldatakse ka pressiteade, ilmub see samal ajal andmete esmaavaldamisega andmebaasis. Avaldamiskalendris väljakuulutatud kuupäeval on riiklik statistika veebilehel kättesaadav kell 8.00. Trükiväljaanne on kättesaadav teabekeskuses kell 9.00.
Aasta
Kvartal
10. Kättesaadavus
10.1. Pressiteated Korrapärased ja erakorralised pressiteated
Ei avaldata.
10.2. Väljaanded Korrapärased ja erakorralised väljaanded
„Eesti statistika aastaraamat. Statistical Yearbook of Estonia”
10.3. Andmebaas Teave andmete avaldamise kohta statistika andmebaasis
Andmed avaldatakse statistika andmebaasis http://pub.stat.ee valdkonnas „Sotsiaalelu/ Sotsiaalne kaitse”.
10.4. Juurdepääs üksikandmetele Teave üksikandmete levitamise kohta
Üksikandmete kättesaadavust ja anonümiseerimist reguleerib Statistikaameti „Konfidentsiaalsete andmete teaduslikel eesmärkidel edastamise kord”: https://www.stat.ee/dokumendid/51582.
10.5. Muu levitamine Viited muudele levitamisviisidele
Andmed on sisendiks statistikatöödele 40509 „Sotsiaalse kaitse kulutuste arvepidamine (ESSPROS)”, 50101 „Eesti regionaalareng” ja 50201 „Säästva arengu näitajad (näidikulaud)”.
10.6. Metoodikadokumendid Viited metoodikadokumentidele ja nende lühikirjeldus
Sotsiaalkaitse kogukulutuste (ESSPROS) käsiraamat, Statistikaamet (2012)
10.7. Kvaliteedidokumendid Viited kvaliteedijuhtimist ja -hindamist käsitlevatele dokumentidele
ESSPROS tuumiksüsteemi kvaliteediraport;
ESSPROS netosotsiaalhüvitiste mooduli kvaliteediraport;
ESSPROS pensionisaajate mooduli kvaliteediraport
11.1. Kvaliteedi tagamine Statistika kvaliteedi tagamise meetmed
Statistikaametis on protsesside ja toodete kvaliteedi tagamiseks rakendatud EFQMi täiuslikkusmudel ja Euroopa statistika tegevusjuhis ning sellega seotud Euroopa Statistikasüsteemi kvaliteedi tagamise raamistik ESS QAF. Samuti lähtutakse riikliku statistika seaduse §-s 7 „Riikliku statistika tegemise põhimõtted ja kvaliteedikriteeriumid” sätestatud nõuetest.
11.2. Kvaliteedi hindamine Kvaliteedikriteeriumidel põhinev üldine andmete kvaliteedi hindamine
Statistikaametis tehakse statistikatöid rahvusvahelise mudeli põhiselt (Generic Statistical Business Process Model – GSBPM). Statistikatööde lõppetapp on GSBPMi järgi üldine hindamine, milleks vajalikku teavet toodetakse igas etapis või alamprotsessis ning see võib esineda mitmel kujul, nt tagasiside kasutajatelt, protsessiga seotud metaandmed, tootmismõõdikud ja töötajate soovitused/nõuanded. Selle teabe põhjal koostatakse hindamisaruanne, mis toob välja kõik statistikatöö versiooniga seotud kvaliteediprobleemid ja annab sisendi parendustegevusteks.
12.1. Tarbijate vajadused Tarbijate ja nende vajaduste kirjeldus
Sotsiaalministeerium
Rahandusministeerium
Eesti Maaomavalitsuste Liit
12.2. Tarbijate rahulolu Tarbijate rahulolu kindlakstegemise meetmed
12.3. Täielikkus Avaldatava statistika vastavus vajadustele
Administratiivandmed näitavad vaid ametkondlikku statistikat.
13.1. Üldine täpsus Täpsuse lõpphinnang on hinnatava väärtuse kõigi veakomponentide summa
Lähteandmete täpsust kontrollitakse andmeallikate metoodika usaldusväärsusele antud hinnangu alusel.
Ei ole rakendatav.
Administratiivandmed näitavad vaid ametkondlikku statistikat.
14. Ajakohasus ja õigeaegsus
14.1. Ajakohasus Ajavahemik vaadeldud sündmuse või nähtuse ja statistika avaldamise vahel
Andmed avaldatakse järgmistel tähtaegadel:
töötuskindlustus 50 päeva pärast aruandekvartali lõppu (T+50);
pensionikindlustus 50 päeva pärast aruandekvartali (T+50) ja 75 päeva pärast aruandeaasta lõppu (T+75);
ravikindlustus 125 päeva pärast aruandeaasta lõppu (T+125);
sotsiaalkindlustustoetused 145 päeva pärast aruandeaasta lõppu (T+145).
aastaandmed (vaatlusperiood – kvartal)
(2012) T+74
(2011) T+125
(2010) T+125
(2009) T+125
(2008) T+126
(2007) T+108
14.2. Õigeaegsus Erinevus statistika plaanitud ja tegeliku avaldamise vahel
Andmed on avaldatud avaldamiskalendris väljakuulutatud ajal.
15. Võrreldavus ja sidusus
15.1. Geograafiline võrreldavus Statistika geograafiline võrreldavus
Geograafiline võrreldavus on olemas siseriiklikult. Rahvusvahelises võrdluses tuleb arvestada riikide sotsiaalkaitsesüsteemide erinevust.
15.2. Ajaline võrreldavus Statistika kooskõla kogu aegrea ulatuses
Andmed on ajaliselt võrreldavad.
Statistika võrdlemisel teistest allikatest pärit andmetega tuleb arvestada metoodika erinevusi.
15.4. Sisemine sidusus Statistika valdkonnasisene kooskõlalisus
Statistikatöö väljundid on omavahel kooskõlas.
–
17.1. Andmete revisjoni põhimõtted Avaldatava statistika läbipaistvuse tagamise meetmed
17.2. Andmete revisjoni praktika Teave statistika plaanipärase läbivaatamise kohta
Avaldatud andmeid võidakse revideerida metoodika täiustamisel, vigade ilmnemisel, uue või parema informatsiooni laekumisel.
18. Statistiline töötlemine
18.1. Lähteandmed Statistika tegemisel kasutatavate lähteandmete kirjeldus
UURINGUPÕHISED LÄHTEANDMED
Ei kasutata.
ADMINISTRATIIVSED LÄHTEANDMED
Sotsiaalkindlustusametilt saadakse järgmised andmed:
Riiklik pensionikindlustus (pensionisaajate arv, pensionide summa ja keskmine määratud pension pensioniliigiti). Peretoetused (toetuse saajate arv ja summa liigiti). Puuetega inimeste sotsiaaltoetused (toetuse saajate arv ja summa liigiti). Muud hüvitised ja väljamaksed (toetuse saajate arv ja summa liigiti). Pensionäride arv pensioniliikide ja vanuserühmade kaupa.
Eesti Haigekassalt saadakse järgmised andmed: ravikindlustuskulud; töövõimetuslehtede arv; hüvitatud päevade arv; väljamakstud summad; kindlustatute ja kindlustatutega võrdsustatud isikute arv; Eesti Haigekassa töötajate arv.
Eesti Töötukassalt saadakse andmed töötuskindlustushüvitiste, koondamise korral kindlustushüvitiste, tööandja maksejõuetuse hüvitiste ja töötutoetuste kohta.
LÄHTEANDMED TEISTEST STATISTIKATÖÖDEST
Ei kasutata.
18.2. Andmete kogumise sagedus Lähteandmete kogumise sagedus
Aasta
Kvartal
18.3. Andmete kogumine Andmete kogumise meetod riikliku statistika tegemiseks
Eesti Haigekassalt saadakse koondandmed e-postiga.
Sotsiaalkindlustusameti infosüsteemist (SKAIS) saadakse koondandmed e-postiga.
Eesti Töötukassalt saadakse koondandmed e-postiga.
18.4. Andmete valideerimine Statistika kvaliteedi hindamine
Andmeid võrreldakse eelmiste perioodide andmetega.
18.5. Andmete koostamine Statistika tegemise kirjeldus
Kogutud andmed teisendatakse statistiliseks väljundiks. See sisaldab täiendavate näitajate arvutamist.
Ei ole rakendatav.
Puuduvad.