Vestlus
Vestluse eesmärk on
Sõnumi edastamisel kasutatakse nii verbaalset kui mitteverbaalset kanalit. Lause kommunikatiivne funktsioon sünnib vestluses. Tavaliselt kattub lause funktsioon lause struktuuriga, s.t on suuresti määratud leksika ja süntaksiga – küsilause on küsimus, väitlause on väide, hüüdlause on hüüd jne. Funktsiooni ja struktuuri kattumise korral on intonatsioonil täita kaks põhirolli: osutada jätkuvusele ning väljendada kõneleja suhtumist. Kui lause struktuur ei määra aga lause kommunikatiivset funktsiooni üheselt – näiteks võib väitlause olla nii küsimus kui hüüatus (Sa tuled linna?/!) – , siis saab intonatsiooni lisafunktsiooni: soodustada lause kommunikatiivsest funktsioonist arusaamist. S.t kõneleja püüab sarnase struktuuriga lausete funktsiooni edasi anda erineva intonatsiooniga. Vtjoonis 5, 6, 7. Kuulajal on sel juhul võimalik intonatsioonile tuginedes otsustada lause üle – kas lause on näiteks väide, hüüd või hoopis küsimus. Alles see, kuidas kuulaja öeldule reageerib, määrab lause tegeliku kommunikatiivse funktsiooni. Kui vestluspartneri meelest reageerib kuulaja jutule ebaadekvaatselt (lause omandab mitteplaneeritud funktsiooni), siis sõnastab ta lause ümber nii, et tõstab selle struktuuri rohkem esile. Näiteks:
A: Sind oodatakse?
B: Kes mind ootab?
A: Ei, ma küsin, kas sind oodatakse..
Vestluses toetab lause funktsioonist arusaamist kontekst. Kui vestlejate ühiste teadmiste määr on suur ning kui vesteldakse emakeeles, siis ei tekita lause funktsiooni määramine üldjuhul raskusi ja intonatsioonilist toetust eriti ei vajata. Olukord muutub, kui vesteldakse võõrkeeles või kui kontekstist on vähe abi.
Järgnevalt esitatud põhitoonikontuure võib käsitada kui eesti lause intonatsioonimalle. Tajukatse tulemuste põhjal on selliste intonatsioonimallide järgimisel lause funktsioon 80–100%-liselt määratav ka ilma konteksti toeta (Pajupuu 1990).


Joonis 5. Lause Kuidas ta kõneles skemaatiline põhitoonikontuur küsimusena (roheline joon) ja hüüuna (sinine joon). Küsimuse korral on küsisõna fokuseeritud ning küsimuse tuum esile tõstetud infofookusega. Hüüu korral on fokuseeritud hüüu tuum.


Joonis 6. Lause Milline mees ta on skemaatiline põhitoonikontuur küsimusena (roheline joon) ja hüüuna (sinine joon). Küsimuse korral on küsisõna fokuseeritud ning küsimuse tuum esile tõstetud infofookusega. Hüüu korral on fokuseeritud hüüu tuum.


Joonis 7. Lause Vihma sajab skemaatiline põhitoonikontuur väitena (roheline joon) ja hüüuna (sinine joon). Väite põhitoonikontuur langeb ning selles on näha infofookust. Hüüu korral on hüüu tuum fokuseeritud ning põhitoonikontuuri deklinatsioonijoon lauge.


Joonis 8. Väite Ta läheb ära skemaatiline põhitoonikontuur. Lause põhitoonikontuur on ühtlaselt langev.