Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine.
Mobiiltelefoni viirusteks tuleks valmis olla juba praegu
Praegu on olemas mitu programmilist lahendust mobiilseadmete kaitseks viiruste eest.
Selliseid tooteid pakuvad nii tuntud viirusetõrjetootjad (Kaspersky Lab, TrendMicro, Network Associates, F-Secure) kui ka uued, konkreetselt mobiilsete viirusetõrjelahenduste väljatöötamisele spetsialiseerunud firmad (Airscanner, Simworks).
MMSi usside puhul on optimaallahenduseks operaatoripoolne kaitse, mille puhul kogu MMSi liiklus käib läbi operaatori internetiserveri ning seda kontrollitakse serverisse paigaldatud viirusetõrjerakenduse poolt.
Mobiiliviiruste arengut lähitulevikus on küllaltki raske prognoosida, kuna tõsiseid turvaohte esilekutsuvate faktorite hulk kasvab kiiremini kui tehniline ja sotsiaalne valmisolek.
Teisalt tasakaalustavad negatiivseid tendentse seni faktorid, mis pidurdavad ülaltoodud protsesse: nutitelefonide protsent on endiselt madal ning mobiiltelefonide turul puudub siiani eelistus ühe või teise operatsioonisüsteemi kasuks. See vähendab praegu üleilmse viiruseepideemia riski. Et nakatada suurt hulka nutitelefone, peab viirus olema multiplatvormne, aga isegi siis jääb enamik standardfunktsioonidega seadmete kasutajaid sellest puutumata.
Reaalne oht mobiilseadmete kasutajatele tekib juhul, kui negatiivsete tendentside vastukaaluks olevad faktorid kaovad. Näiteks suurenes OS Symbiani osakaal Vene turul viimase kahe-kolme aasta jooksul stabiilselt, võrdsustudes 2005. aasta keskel Windows Mobile'i platvormi omaga.
Praegu pole mobiiliviiruste üleilmse epideemia puhkemise ohtu. Ohtlikuks läheb 1-2 aasta pärast, kui tekib kriitiline mass nutitelefone. See ei välista viiruste ohtu kui sellist - mobiiltelefonide tundma õppimine on suurema osa viirusekirjutajate prioriteediks. Viiruste sissetung sellesse valdkonda jätkub aegamisi, avades uusi tehnoloogiaid ning tehes kasutajate jaoks täiesti soovimatuid toiminguid. Kasvab ka Symbiani troojalaste arv, mis ekspluateerivad tema turvaaukusid, kuid on suuremas osas primitiivsed.
Mobiilseadmete valdkonna hõivamise ülddünaamika viirusekirjutajate poolt jätkub eeldatavasti veel vähemalt poole aasta jooksul. Sellal ootab meid juba tuntud viiruste analoogide pidev voog koos väga harvade tehniliste uuendustega.
Praegu on mobiilseadmete enamlevinud operatsioonisüsteemideks: Windows CE (Pocket PC, Windows Mobile), ja Symbian OS. Pihuarvutite ja kommunikaatorite seas domineerib Windows, taibutelefonidel Symbian. Palm OS ja Linux on pihuarvutite seas levinud vähesel määral.
Olemasolevate mobiiliviiruste testimise tulemused näitavad, et Symbiani telefonid töötlevad automaatselt (laevad alla, esitavad, käivitavad) suvalise Incoming-kausta sattunud faili, kaasa arvatud ka Bluetoothi ning MMSi kaudu saabunud failid. Windows Mobile'i telefonid ainult säilitavad saadud faili mälus (tavaliselt kaustas My Documents). Tõenäoliselt pole see erinevus mitte niivõrd platvormide- kui mudelitevaheline.
Praegu on viirusrünnakute poolt enimkahjustatav ning -haavatavam Symbiani platvorm, kuid see peegeldab vaid praegust turuseisu ja pole kindlasti Windows Mobile'i immuunsuse kinnituseks. Lihtsalt OS Symbian on kõige levinum ning selle tõttu kõige rohkem viirusrünnakute tagajärjel kannatada saanud platvorm.
Autor: Toivo Peegel