Soomlased analüüsisid erinevaid tegureid, mis soodustavad või pärsivad riikide panustamist üleilmsesse innovatsiooni. Hoolimata hiljutistest kärbetest haridusse ja teadusesse, on Soome selle analüüsi kohaselt esikohal. Eestigi panus näib selles edetabelis küllalt hea.
Riikide majandus ja kaubanduspoliitika võib oluliselt hoogustada või pidurdada üleilmset teadusinnovatsiooni. Näiteks jõuline investeerimine ja teadusuuringute maksusoodustused võivad anda innovatsioonile hoogu, samas kui näiteks eksporditoetused või forsseeritud lokaliseerimine ei tule üleilmsele innovatsioonile kasuks.
Soomlased võtsid analüüsida just neid asjaolusid, mis soodustavad või pidurdavad innovatsiooni ning hindasid sellest lähtuvalt riikide panust. Soodustavate teguritena võeti aluseks investeeringud teadus- ja arendustegevusse, haridusse ja innovatsiooni toetavatesse maksusoodustustesse. Pidurdavate teguritena aga toodi välja nn innovatsiooni merkantilismi toetavad strateegiad, näiteks kohalikku ettevõtlust soosivad kaubanduspiirangud, ekspordi toetamine või intellektuaalomandi kesine kaitse.
Viimased võeti aluseks just seetõttu, et need piiravad uuendusmeelsete inimeste riigipiiride ülest tegevust ja vaba kaubandusttegevust, mis küll ühele riigile võib tagada edu, kuid lõpptulemuses kahandab ja piirab innovatsiooni üleilmselt.
Ühtekokku analüüsiti riikide puhul 27 soodustavat indikaatorit, mis jagati kolme gruppi: maksud, inimressurss ning teadus-arendustegevus ja tehnoloogia. Pärssivaid tegureid, mida arvesse võeti, oli 13, mis jagati kolmeks: suletud tootmisturg, intellektuaalomandi kaitse, suletud müügiturg.
Analüüsi põhjal leiavad soomlased, et Soome ühe inimese panus üleilmsesse innovatsiooni on analüüsitud 56 riigist suurim ehk Soomes on kõige enam üleilmset innovatsiooni toetavaid ja kõige vähem seda pidurdavaid tegureid. Soomele järgnevad Rootsi, Ühendkuningriik, Singapur ja Madalmaad. Kõige vähem panustavad üleilmsesse innovatsiooni aga Argentiina, Indoneesia, India, Tai ja Ukraina.
Eesti panust hinnati analüüsis 18. koha vääriliseks, see on vaid kaheksa kohta madalamal kui USA.
Toimetaja: Marju Himma