Valitsuse istung algab homme Stenbocki majas kell 10. Tegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Esialgse kava kohaselt osalevad pressikonverentsil kell 12 peaminister Jüri Ratas, riigihalduse minister Janek Mäggi, keskkonnaminister Siim Kiisler ja välisminister Sven Mikser.
1. Karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
Esitaja: justiitsminister Urmas Reinsalu
Tüüp: Seaduse eelnõu
Eelnõu üldine eesmärk on korduvkuritegevuse vähendamine ja seeläbi ühiskondliku turvalisuse suurendamine.
Ohtlike kalduvuskurjategijate kohtlemise poliitikaga seonduvalt luuakse võimalus kohaldada eluaegset vangistust varasema retsidiivse minevikuga isikutele, kes on uuesti toime pannud tapmise või seksuaalkuriteo. Samuti välistatakse korduvalt seksuaalkuritegusid või teisi raskemaid kuritegusid toime pannud isikute karistuse täielikult tingimisi kohaldamata jätmine. Sätestatakse kohustuslik karistusjärgne käitumiskontroll ohtlikele kalduvuskurjategijatele, keda ei vabastata vangistuse kandmisest tingimisi ennetähtaegselt.
Teiseks pööratakse eelnõuga senisest enam tähelepanu välisriigi kodanikust kurjategija lisakaristusena väljasaatmisele võimalustele. Selleks pannakse prokuratuurile kohustus hinnata iga kord, kas esinevad väljasaatmise kohaldamise alused. Välismaalasega võimaldatakse kokkuleppemenetluse raames sõlmida kokkulepe riigist lahkumiseks (va isikute suhtes, keda süüdistatakse rasketes kuritegudes), millega kaasneb sissesõidukeeld.
Samuti tehakse ettepanek loobuda teise astme kuriteo eest mõistetud vangistuse või asendusvangistuse täitmisele pööramisest, kui välismaalasega sõlmitakse kokkulepe riigist lahkumiseks, millega kaasneb sissesõidukeeld. Samuti sätestatakse võimalus vabastada vangistust kandev süüdimõistetu edasisest karistuse kandmisest, kui isik võtab endale Eestist lahkumise kohustuse koos sissesõidukeeluga.
Rikutud õiglustunde taastamiseks laiendatakse eelnõus kannatanu õigusi avaldada arvamust temale kuriteoga kaasnenud mõju ning selle eest vastutuse võtmise kohta. Raske kuriteo ohvriks langenud kannatanule antakse võimalus avaldada arvamust süüdlase ennetähtaegse vabastamise kohta. Muudatuse eesmärgiks on senisest enam tähelepanu pöörata kannatanute õigustele ning kurjategija vastutusele tegude tagajärgede heastada.
Ohtlike kalduvuskurjategijatega seonduvalt korrastatakse ka eluaegse vangistuse regulatsiooni. Kehtiva õiguse kohaselt saab eluaegsest vangistusest tingimisi ennetähtaegselt vabaneda alles 30-aastase vangistuse kandmise järel. Lisaks ei näe kehtiv õigus ette võimalust allutada eluaegsest vangistusest tingimisi ennetähtaegselt vabastatud isik käitumiskontrollile. Eelnõuga võimaldatakse paigutada eluaegset vangistust kandev kinnipeetav avavanglasse, kui ta on vangistusest ära kandnud vähemalt 20 aastat. Luuakse võimalus vabastada eluaegset vangistust kandev kinnipeetav tingimisi ennetähtaegselt, kui ta on vangistusest ära kandnud vähemalt 25 aastat või kui ta on vangistusest ära kandnud vähemalt 22 aastat, millest omakorda kaks viimast aastat viibinud avavanglas. Eluaegsest vangistusest tingimisi ennetähtaegselt vabastatud isikule pannakse kohustus alluda käitumiskontrollile, et tagada tema turvaline taasühiskonnastamine.
Lisaks tehakse eelnõuga muid muudatusi. Eelnõu on planeeritud jõustuma 2019. aasta 1. jaanuaril.
Eelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/4e414eb2-aba8-4033-808a-5...
2. Riigi Teataja seaduse muutmise seaduse eelnõu
Esitaja: justiitsminister Urmas Reinsalu
Tüüp: Seaduse eelnõu
Eelnõu eesmärk on korraldada Riigi Teataja väljaandmist otstarbekamaks. Muudatusega vabastatakse ministeeriumid kohustusest koostada Riigi Teatajas avaldatavate ministri määruste terviktekste. Ülesanne antakse Riigi Teataja väljaandjale, kelleks on justiitsministeeriumi Riigi Teataja talitus. Muudatus võimaldab optimeerida ministeeriumide töökorraldust. Riigi Teataja väljaandjal on pädevus ning tehnilised võimalused koostada ja esitada terviktekste avaldamiseks. Justiitsministeeriumis on kavas luua üks täiendav ametikoht. Selleks vajalik ressurss kaetakse justiitsministeeriumi ja teiste ministeeriumide vahenditest.
Teiseks loobutakse Riigi Teatajas avaldatavate algtekstide paberväljatrükkide säilitamisest, välja arvatud seaduste kui kõige olulisemate aktide puhul. Praegune lahendus, kus kõik avaldamiseks esitatud aktide algtekstid (va KOV üksuste määrused) säilitatakse Riigi Teataja väljaandja poolt ka paberil, on ebaotstarbekas. Riigi Teataja infosüsteemis säilitatakse digitaalselt kõik avaldamiseks edastatud algtekstid. Kogu infosüsteem on mitmekordselt varundatud ja kaitstud. Riigi Teataja infosüsteemis on üheselt tuvastatav, kes, millal ja millisel kujul algteksti avaldamiseks esitas. Kõik esitatud aktid ja avaldatud aktid on kaitstud digiallkirja ja digitempliga.
Samuti muudetakse vigade parandamine Riigi Teatajas paindlikumaks, loobudes kogu akti tervikuna uuesti avaldamise nõudest. Riigi Teatajas jäädvustatakse akti parandustaotlused, parandamisel lisatakse akti parandatud sätte järel veaparandusmärge koos põhjenduse ning parandamise kellaaja ja kuupäevaga, mis tagab selguse ja jälgitavuse.
Terviktekstide koostamine antakse ministeeriumitelt üle justiitsministeeriumile alates 1. jaanuarist 2019. Muus osas on seadus kavandatud jõustuma üldises korras, kümnendal päeval pärast seaduse avaldamist.
Eelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/b139227f-b437-4c73-8a25-1...
3. Keskkonnatasude seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
Esitaja: keskkonnaminister Siim Kiisler
Tüüp: Seaduse eelnõu
Praegu laekuvad keskkonnatasud riigieelarvesse ning sealt kindlas määras sihtasutusele Keskkonnainvesteeringute Keskus (KIK). Keskkonnatasude seaduse muudatusega korraldatakse selle raha liikumine ümber. Edaspidi eraldatakse keskkonnatasudest riigieelarvesse laekunud rahast vastava aasta riigieelarvega kindlaks määratud osa Keskkonnaministeeriumile. Keskkonnaministeeriumi ülesanne on korraldada selle raha sihtotstarbelist kasutamist, sh KIKi kaudu.
Keskkonnavaldkonna rahastamise maht on seejuures kavas säilitada vähemalt senises mahus. Muudetakse vaid rahastuse strateegilise planeerimise põhimõtteid, raha kasutamise korraldamist ning raha liikumist eelarveridade vahel. Seetõttu ei kaasne muudatusega osapooltele negatiivset mõju.
Muudatus on vajalik, sest rahastuse mahu sätestamine 2009. aastast kehtinud tasumääradega on nüüdseks põhjendamatu ja pigem piirav. Rahastuse mahtu ei saa suuremahulisemate projektide jaoks paindlikult ette planeerida ega vajadusel ka tõsta.
Seadusemuudatuse kohaselt ei sõltuks keskkonnakaitseks sihtotstarbeliselt eraldatavad summad enam keskkonnatasude laekumisest ega tasumääradest, vaid selle raha kasutamine kujundataks riigi eelarvestrateegia käigus seatud prioriteetide, keskkonnakaitse vajaduse ning pikaajalise strateegilise vaate alusel.
Samuti lõpeks seaduse muudatusega olukord, kus ka Keskkonnaministeerium ja selle haldusala asutused taotlevad KIKist raha oma põhitegevuse kulude, näiteks seire, rahastamiseks. Põhitegevusi rahastatakse edaspidi otse Keskkonnaministeeriumi eelarvest. Seeläbi suureneb haldusala rahastuse läbipaistvus ning väheneb töökoormus.
Eelnõuga muudetakse ka atmosfääriõhu kaitse seadust, halduskoostöö seadust ja keskkonnaseire seadust.
Muudatused peaksid jõustuma 2019. aasta 1. jaanuaril.
Eelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/5ed26c1a-ad4b-4bde-8361-4...
4. Tarbijakaitseseaduse muutmise seaduse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/302 rakendamine) eelnõu
Esitaja: majandus- ja taristuminister Kadri Simson
Tüüp: Seaduse eelnõu
Eelnõukohase seadusega täiendatakse Tarbijakaitseseadust sätetega, mille tulemusel ei ole lubatud kaupu või teenuseid müües eristada kliente sõltuvalt nende kodakondsusest, elu- ja asukohast. Asukohapiiranguid keelustava määruse eesmärgiks on, et kliente ei diskrimineeritaks EL siseturul hindade ega müügi- või maksetingimuste poolest, kui nad soovivad osta tooteid või tarbida teenuseid teisest ELi liikmesriigist.
Määrus käsitleb kaupade jaemüüki nii veebis kui ka traditsiooniliselt ning elektrooniliselt osutatavaid teenuseid (näiteks pilveteenuseid, andmeaidandus, veebimajutus, otsingumootorid ja internetikataloogid). Määrus keelab näiteks klientide automaatse ilma eelneva nõusolekuta ümbersuunamise internetipõhisele liidesele (nt veebipoele) kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel, samuti kaupade või teenuste kättesaadavusele erinevate üldtingimuste kohaldamise. Samas ei kehtesta geobloki määrus kohustust tarnida kaupa kõikjale EL-is. Määrus ei kohaldu meediateenustele, mille peamine sisu on autoriõigustega kaitstud teoste vms materjali kättesaadavaks tegemine.
Seadusega määratakse geobloki määruse rakendus- ja järelevalveasutuseks Eestis Tarbijakaitseamet. Seadus on kavandatud jõustuma alates 3. detsembrist 2018. a, mil hakatakse kohaldama geobloki määrust.
Eelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/441735fa-813f-4a00-991a-8...
5. Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu
Esitaja: riigihalduse minister Janek Mäggi
Tüüp: Seaduse eelnõu
Eelnõu kohaselt muudetakse regulatsioone paindlikumaks, andes ministritele võimaluse delegeerida asutuse nimel toimingute ja otsuste tegemise ametnikele. Vabariigi Valitsuse seaduse, planeerimisseaduse ja omandireformi valdkonna seaduste kohaselt on üldjuhul praegu haldusmenetluse ja haldusjärelevalve läbiviijaks valdkonna eest vastutav minister.
Samuti antakse eelnõuga ministrile õigus volitada riigisisese toetusprogrammi elluviimisega seotud haldusülesande täitmine KOV koostööorganile. Kehtiva seadusandluse kohaselt on sellise haldusülesande täitmise õigus riigiasutusel või vastavalt ministri volitusele riigi sihtasutusel. Mitmete regionaalsete toetusprogrammide olemusega sobib aga paremini selle elluviimine KOV tasandil (näiteks kohaliku omaalgatuse programm, hajaasustuse programm).
Maareformi seaduse muudatusega antakse valdkonna eest vastutavale ministrile õigus volitada Siseministeeriumi piiriäärsete maa-alade erastamiseks seisukoha andmine Siseministeeriumi valitsemisala asutusele (Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet).
Lisaks loobutakse Vabariigi Valitsuse seaduse muudatusega juriidilise kõrghariduse nõudest riigisekretäri ametikohale, sest Riigikantselei muutunud ülesanded ja tegevus seda enam tingimata ei eelda.
Eelnõu jõustumine seadusena on kavandatud üldises korras.
Eelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/58af71f8-dff4-4340-ad9a-7...
6. Avaliku teenistuse 2017. aasta aruanne
Esitaja: riigihalduse minister Janek Mäggi
Tüüp: Protokolli märgitava otsuse eelnõu
Riigihalduse minister esitab avaliku teenistuse 2017. aasta aruande, mis on teeb kokkuvõtte riigi- ja kohaliku omavalitsuste ametiasutuste personalinäitajatest ja annab soovitusi avaliku teenistuse tulemuslikuks juhtimiseks ning arendamiseks. Tulenevalt avaliku teenistuse seadusest esitatakse aruanne igal aastal kinnitamiseks nii valitsusele kui ka riigikogule.
Avalikus teenistuses töötas möödunud aastal 26 812 inimest, kellest omakorda 70% on ametnikud ja ülejäänud on tööl töölepinguga. Ametnikest üle kolmandiku (32,9%) on eriteenistujad ehk politseinikud, piirivalvurid, kaitseväelased ja vanglaametnikud jt. Avalike teenistujate arv vähenes aastaga 4% (1123 võrra). Valitsussektoris kokku töötas 116 703 inimest. Neist üle poole ehk 53% moodustasid kohaliku omavalitsuse töötajad (61 882).
Valitsussektori tööjõukulu kasvas 7% ja keskmise palga kasv oli sama Eesti keskmise palga kasvuga (6,5%). Valitsussektori keskmine kuupalk oli 1233 eurot. Riigi personalipoliitika peamiseks väljakutseks on jätkuvalt valitsussektori töötajaskonna vähendamine võrdeliselt tööealise elanikkonna kahanemisega. Selleks tegelevad asutused jätkuvalt töökorralduse tõhustamisega ning hindavad, kas teenused vastavad tänapäevastele vajadustele.
Muutunud on nii töötamise vormid (kaugtöö, osaajaga töö, projektipõhine töö jms), kui tehnoloogilised võimalused. Koos sellega on muutunud klientide ootused teenuste kättesaadavusele (soovitakse üha enam asju ajada elektrooniliselt) ja kiirusele (nädalate ja kuude pikkused menetlused ei rahulda teenuste tarbijaid).
2017. aastal jätkusid kõik olulised reformiprotsessid. Lisaks haldusterritoriaalsele reformile ja maavalitsuste reformile jätkusid tegevuspõhise eelarvestamise ettevalmistamine, otseste avalike teenuste kaardistamine, riigimajade projekti ettevalmistused, riigipalgaliste töökohtade pealinnast väljaviimine, tugiteenuste konsolideerimise jätkutegevused jms. Suur töö oli Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise korraldamine, mis andis paljudele riigitöötajatele võimaluse osaleda mitmekesistes arendus- ja koolitustegevustes ning omandada kogemuse väga mitmepalgeliste ürituste läbi viimisel.
7. Vabariigi Valitsuse 9. septembri 1997. a määruse nr 169 „Ministeeriumide määramine, kelle valitsemisalas on riigi teadus- ja arendusasutused“ kehtetuks tunnistamine
Esitaja: haridus- ja teadusminister Mailis Reps
Tüüp: Määruse eelnõu
Valitsus tunnistab kehtetuks oma määruse riigi teadus- ja arendusasutuste ministeeriumide valitsemisaladesse kuulumise kohta. Ministeeriumide valitsemisaladesse kuuluvad riigi teadus- ja arendusasutused määravad põhimäärused, mille kehtestavad ministrid oma määrustega.
Ministeeriumide valitsemisalas on hallatava riigiasutusena kokku viis teadus- ja arendusasutust: Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas Eesti Keele Instituut ja Eesti Kirjandusmuuseum, Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas Tervise Arengu Instituut, Maaeluministeeriumi valitsemisalas Eesti Taimekasvatuse Instituut ning Kultuuriministeeriumi valitsemisalas Võru Instituut.
Määrus jõustub üldises korras.
Eelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/5c27c351-36eb-4caf-969e-9...
8. Keskkonnaministeeriumi kantsleri ametikohale nimetamine
Esitaja: keskkonnaminister Siim Kiisler
Tüüp: Korralduse eelnõu
Keskkonnaminister teeb ettepaneku nimetada Meelis Münt Keskkonnaministeeriumi kantsleri ametikohale määratud ajaks viieks aastaks alates 21. juunist 2018. a kuni 20. juunini 2023. a.
Juhtimiskogemust on Meelis Mündil 8 aastat, kui ta alustas 2010. aastast Keskkonnaministeeriumi kliima- ja kiirgusosakonna töö juhtimist. Alates 2012. aasta märtsist kuni praeguseni on Meelis Münt Keskkonnaministeeriumi kliima ja välissuhete asekantsler.
Meelis Münt on omandanud 2006. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis bakalaureuse kraadi transporditehnika õppesuunal. Aastatel 2004-2007 töötas ta Eesti Riiklikus Autoregistrikeskuses ja alates 2008. aastast on olnud teenistuses Keskkonnaministeeriumis erinevatel ametikohtadel.
Avaliku teenistuse seaduse kohaselt nimetab kantsleri ametisse Vabariigi Valitsus, kuulanud ära avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjoni arvamuse.
Eelnõu link EIS-is: https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/2b854ff0-78aa-470a-9566-4...
9. Kultuuriministeeriumi kantsleri ametikohale nimetamine
Esitaja: kultuuriminister Indrek Saar
Tüüp: Korralduse eelnõu
Kultuuriminister teeb ettepaneku nimetada Tarvi Sits Kultuuriministeeriumi kantsleri ametikohale määratud ajaks viieks aastaks alates 11. juunist 2018. a kuni 10. juunini 2023. a.
Tarvi Sits on lõpetanud 2001. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Tarvi Sitsil on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsevas valitsusasutuses Muinsuskaitseametis töötamise kogemust 10 aastat, sealhulgas juhtimise kogemus Muinsuskaitseameti peadirektori asetäitja arendusdirektori ametikohal. Alates 2013. aasta 9. septembrist on Tarvi Sits Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste asekantsler.
Avaliku teenistuse seaduse kohaselt nimetab kantsleri ametisse Vabariigi Valitsus, kuulanud ära avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjoni arvamuse.
10. Vabariigi Valitsuse 2015. a jaanuari korralduse nr 25 „Statistikanõukogu moodustamine” muutmine
Esitaja: rahandusminister Toomas Tõniste
Tüüp: Korralduse eelnõu
Statistikanõukogust arvatakse välja Taavi Kand ja Margus Sarapuu ning nimetatakse uuteks liikmeteks põllumajanduse ekspert Toomas Kevvai ja tarbijate esindaja Sven Kirsipuu.
Nõukogu eesmärk on nõustamise ja arvamuse avaldamise kaudu anda panus riikliku statistika tegemise eesmärkide täitmisse. Nõukogu koosseisu volituste tähtaeg on neli aastat. Statistikanõukogu liikmetele nõukogu töös osalemise eest tasu ei maksta.
11. Sisejulgeolekufondi Eesti riikliku programmi heakskiitmine aastateks 2014–2020 uues sõnastuses
Esitaja: siseminister Andres Anvelt
Tüüp: Protokolli märgitava otsuse eelnõu
Kiidetakse heaks Sisejulgeolekufondi (ISF) Eesti riiklik programm aastateks 2014–2020 uues sõnastuses, kuna Euroopa Liit eraldab välispiiride ja viisade rahastamisvahendile (ISFB) täiendavalt 1,96 miljonit eurot.
Euroopa Liidu eraldatud raha võib kasutada sihtotstarbeliselt ISFB erieesmärgi nr 2 „Piirid“ riikliku eesmärgi nr 6 „Riigi suutlikkus“ all nimetatud süsteemide arendamiseks. Muudatusega kaasneb kohustusliku kaasfinantseeringu suurenemine 653 tuhande euro võrra ajavahemikul 2018−2020.
12. Eesti Vabariigi diplomaatilise esinduse asutamine
Esitaja: välisminister Sven Mikser
Tüüp: Korralduse eelnõu
Välisminister esitab eelnõu, millega avatakse Ungari pealinnas, Budapestis Eesti diplomaatiline esindus – Eesti Vabariigi Suursaatkond.
13. Eesti Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadi esitamine
Esitaja: välisminister Sven Mikser
Tüüp: Protokolli märgitava otsuse eelnõu
Välisminister teeb ettepaneku Eesti Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadi esitamiseks.
14. Eesti Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadi esitamine ning Eesti Vabariigi erakorraliste ja täievoliliste suursaadikute tagasikutsumine
Esitaja: välisminister Sven Mikser
Tüüp: Protokolli märgitava otsuse eelnõu
Välisminister teeb ettepaneku Eesti Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadi esitamiseks ja suursaadikute tagasikutsumiseks.
15. Eesti seisukohad Euroopa Liidu transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika (TTE) nõukogu telekommunikatsiooniministrite 8. juuni 2018. a kohtumisel
Esitaja: ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo
Tüüp: Eesti seisukohad Euroopa Liidu Nõukogu istungil
8. juunil toimub Luxembourgis Bulgaaria eesistumise ainus telekommunikatsiooni ministrite ametlik nõukogu. Ministritele esitatakse heakskiitmiseks eduaruanne e-privaatsuse määruse kohta ning nad vahetavad ühtlasi mõtteid selle üle, kuidas määrusega edasi liikuda. Arutelu toimub ka avaliku sektori teabe taaskasutamise direktiivi üle. Kavas on kokku leppida küberturvalisuse määruse ühtses lähenemisviisis.
Lisaks annab eesistuja ülevaate nii elektroonilise side seadustiku ja Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti määruse kui ka isikustamata andmete vaba liikumise määruse kohta. Euroopa Komisjon kirjeldab digitaalse ühtse turu olukorda ning järgmine eesistuja Austria tutvustab oma tööprogrammi.
Ministrite lõunalaua teemaks on uus mitmeaastane finantsraamistik digivaldkonna vaatest.