Märtsi viimasel päeval kogunesid Terve Pere Koolis osalevad vanemad Põlvamaal Rosma külas tegutsevasse waldorflasteaeda, et saada osa kogenud pedagoogi Heli Kudu loengust, milles ta kirjeldas laste joonistamisprotsessi ning tõi näiteid tüüpiliste joonistuste analüüsist. Soov vabalt ja juhendamiseta joonistada on lapse baasvajadus – joonistamine on kui paberil toimuv mäng, milles väljendub siiras loomisrõõm. Teadlik ja tundlik silm märkab lapse joonistusest ka tema sisemist arengut. Lisaks joonistamise temaatika käsitlemisele arutati sellekevadises viimases Terve Pere Kooli tunnis waldorflasteaia loomise võimalusi Võrumaale.
Kõikidele lastele meeldib joonistada, see on lapse tung avaldada oma sisemaailma. Tihti haaravad lapsed juba enne teist eluaastat pliiatsi järgi, et jäljendada oma vanemaid või teisi lapsi. Esimese seitsme eluaasta joonistusi vaadeldes võib eristada teatud kindlaid arengufaase.
Lapse joonistamise arengu kolm etappi
Waldorfpedagoogikas on laste joonistuste analüüsiga tegelenud Hanns Strauss, kes jagas laste joonistamise arengu kolme etappi. Varajane faas kestab kuni kolmanda eluaastani, sel perioodil maalivad lapsed täiesti vabast liikumisest, nautides seda jälge, mis käsi ja kriit paberile (või seinale) jätavad. Joonistused on väga dünaamilised, tihti ületades ette antud paberi piire.
Selles arenguetapis ei suuda laps oma tegevusele ja selle tulemusele nime anda. Ta ei tea üldjuhul ise ka, mida ta joonistab ning vanematena peaksime hoiduma sellest, et väikelapselt iga pildi kohta aru pärida – kes või mis on pildil. Joonistamises väljendub tegutsemisrõõm, seetõttu peaks last julgustama vabalt värvidega mängima, pole vaja suunata joonistamist mõistusest lähtuvaks tegevuseks. Loe edasi: Joonistused aitavad jälgida lapse sisemist arengut
27. aprillil kell 18 avatakse Põlvamaal Mooste mõisas asuvas Folgikojas Moisekatsi Elohelü nime kandev kahepäevane rahvamuusikatöötluste festival. XIII Eesti rahvamuusikatöötluste festivalil lauldakse päike looja kabardiinia, seto ja nepaali rütmide saatel.
Kell 18 algaval avakontserdil astuvad üles noored muusikud üle Eesti, teiste seas ka esimest korda toimuva rahvamuusikalaagri osalejad ning festivalilt varasematel aastatel preemiad noppinud Pärnu ansambel Greip.
Avakontserdile järgneb traditsiooniline päikese looja laulmine Mooste järve ääres koos Eestis elavate vähemusrahvuste kollektiividega. Poolat esindab Eestimaa poolakate seltsi juures tegutsev ansambel Laikonik (juhedaja Halina Kisalts), Tallinnas tegutsev tantsuansambel Terek (juhendaja Ilona Thagazitova) tutvustab kabardiinia kultuuri ning elurõõmus Stuudio Joy esindus Valgast toob killukese vene traditsioonidest. Lisaks poola, gruusia ja vene rütmidele aitavad päikest looja laulda ka Liinatsuraq Tartust ja Põlva Seto Selts, kes tutvustavad Eesti kagunurgas elavate setode laulutraditsiooni, ning Eesti kooriklassikat esitav Mooste segakoor. Järveäärsesse tseremooniasse toob eksootikat festivali peaesineja, Nepaalist pärit ansambli Rodrighar Nepal oma kirka muusika ja tantsuga.
Saabumas on pindalatoetuste taotlusvoor. Kõiki taotlejaid oodatakse juba praegu e-PRIAsse põlde elektrooniliselt sisse joonistama ja taotlust esitama perioodil 2.-21. maini.
e-PRIA portaali leiate aadressil https://epria.eesti.ee/epria/, kuhu saate siseneda ka läbi PRIA kodulehe http://www.pria.ee/. Samuti on võimalik PRIA kodulehel tutvuda e-PRIA kasutamise juhenditega.
Juba praegu on Teil võimalik kasutada aastaringselt avatud teenust „Minu põllud“, kus saate enda taotlusele lisatavad põllukaardid elektrooniliselt e-PRIAsse joonistada. Nii on võimalik enne taotlusvooru algust suur töö ära teha ja taotlusvooru ajal piisab vaid põldude taotluse juurde lisamisest ja toetuse taotlemise märgete tegemisest.
Ärge jätke taotluse esitamist taotlusvooru viimastele päevadele! Kuna taotlusvooru viimastel päevadel on e-PRIA kasutamise aktiivsus olnud tavapäraselt väga suur, siis võib PRIA suurest koormusest tulenevate probleemide ennetamiseks piirata e-PRIAsse sisenejate arvu. Kui e-PRIAs taotlust esitavate klientide arv on jõudnud kriitilise piirini, antakse sellest teistele e-PRIAsse siseneda soovijatele portaali avalehel teada ning rohkematel klientidel ei ole võimalik e-PRIAsse siseneda. Loe edasi: Pindalatoetuste taotlusvoor algab 2. mail
Rakvere linnamalev, kus saab tööd 90 noort alates 13. eluaastast, kutsutakse kokku ka sel suvel. Uudse võimalusena hakkab üks 15-liikmeline malevarühm tööle Järvamaal Paide vallas Nurmsi külas asuvas Eesti Langevarjukeskuses.
Ülejäänud viis rühma saavad tööd Rakvere linnas. Peamisteks töödeks nii langevarjukeskuses kui linnas on heakorratööd. Linnamalev töötab 6. juunist kuni 6. juulini kokku kuues vahetuses. Langevarjukeskuse rühm asub tööle juuli algul ja sinna on oodatud noored alates 16. eluaastast.
Kolmapäeval, 11.04 kell 17:00-20:30 on Tallinnas Tuulemaal Liivakella Seminaril külas doktor Rene Bürkland, kes mõtiskleb teemal “Arst – kas ravitseja või teenäitaja”.
Rene Bürkland on lõpetanud Beijingi Hiina meditsiini ülikooli akupunktuuri erialal, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja Tallinna Ülikoolis psühholoogia. Lisaks on Rene läbinud tuina ja akupunktuuri koolituse Hiinas Nanjingi ülikoolis. Hoolimata aastatepikkusest õppimisest ja kuudepikkusest järjekorrast tema vastuvõttudele, tegi Rene eelmise aasta lõpus pausi oma edukas arstipraksises. Miks? Mis saab patsientidest? Mida Rene edasi teeb?
Vanas Hiinas said arstid palka siis, kui inimesed olid terved. Kui inimene haigestus, tuli arstil teda tasuta ravida. Seega on arsti esmane eesmärk inimestele õpetada, kuidas mitte haigeks jääda? Kõlab inimlikult, aga ei sobitu kuidagi meie tänasesse arusaama meditsiinist? Kuidas ja miks on meie arusaamad arsti rollist selliseks kujunenud? Mida peaks teadma, et mitte haigeks jääda? Mida teha, kui see on siiski juhtunud? Mis mõjutavad meie tervislikku seisundit? Kuidas jõuda ja jääda hea tervise juurde? Loe edasi: Tule arutlema teemal “Arst – kas ravitseja või teenäitaja”
Maanteeamet plaanib sel aastal mitmeid teetöid Jõgevamaa, Põlvamaa, Võrumaa ja Valgamaa riigimaanteedel. Järgnevalt täpsem ülevaade.
Maanteeameti kavandatavad teetööd Jõgevamaa riigimaanteedel 2012. aastal
Käesoleval aastal ehitatakse Jõgevamaale juurde mitu uut jalgteed, remonditakse kruusateid ning tolmuvaba katte saavad mitmed maakonna kruusateelõigud.
Tänavu algab esialgu eelmisele aastale planeeritud jalakäijatele ja jalgratturitele mõeldud tee rajamine Sadala alevikku ning Lustivere külla. Kokku ehitatakse välja 900 meetrit jalgteed, millest 600 meetrit tuleb Sadalasse ning 300 meetrit Lustiverre.
Kattega teedest läheb taastusremonti Tartu-Jõgeva-Aravete maantee Tabijärve-Pikkvere lõik 10 kilomeetri ulatuses, mis valmib oktoobris.
14. aprillil kell 14 toimub Sänna Kultuurimõisas astronoomia loeng ja päikesevaatlus. Loengu teemaks on “Päike ja teised tähed tumedas Universumis”. Lektoriks on astronoom Laurits Leedjärv.
Leedjärv on töötanud peale Tartu Ülikooli lõpetamist 1983 Tõraveres asuvas Tartu Observatooriumis, olnud 1999-2010 selle direktor, praegu vanemteadur. Uurinud peamiselt sümbiootilisi kaksiktähti. Nende kõrval pakub talle huvi ka Universumi olemus üldisemalt ja tähtede roll selles. Osalustasu on 1 euro. Õpituba toetab Leader programm. Loe edasi: Sännas tegeldakse laupäeval taevavaatlusega
Iluuisutamisklubi Staar MTÜ korraldab 14.-15. aprillil 2012 Lõunakeskuse liuväljal (Tartu, Ringtee 75A) Rahvusvahelise Iluuisutamisvõistluse Spring Cup 2012, Tartu Lahtised Meistrivõistlused.
Võistlused peetakse vastavalt Rahvusvahelise Uisuliidu (ISU) regulatsioonidele ja Eesti Uisuliidu poolt kehtestatud klassifikatsioonile. Registreerunud on üle 150 võistleja, lisaks Eesti erinevate uisuklubide harrastussportlastele asuvad võistlustulle külalised Soomest, Lätist, Leedust, Valgevenest, Ukrainast, Venemaalt. Võistlejaid hindavad kahel
päeval Eesti Uisuliidu kohtunikud. Võistluste ajakava ja lisainformatsiooni leiate aadressilt http://www.iluuisutamine.ee
Rahvusvahelist Iluuisutamisvõistlust toetavad Iluuisutamisklubi Staar MTÜ, Eesti Kultuurkapital, Tartu Linnavalitsus ja Premia. Iluuisutamisklubi Staar MTÜ asutati 2008.aastal. Klubitöö põhieesmärk on arendada iluuisutamist kui sportlikku tegevust, andes võimaluse uisutreeninguteks igale lapsele, keda huvitab iluuisutamine ja kes soovib tegeleda selle alaga nii tervise-, harrastus- kui ka võistlusspordi tasemel.
Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM) kutsub e-raamatu „Elust uuel kodumaal“ esitlusele reedel, 13. aprillil kell 19 Võru Kultuurimaja Kannel väikeses saalis.
Tutvustatakse lugusid raamatust „Elust uuel kodumaal“, millesse on kogutud lood inimestest, kes on Eestist erinevatel põhjustel lahkunud ning leidnud endale uue kodumaa Ameerikas, Austraalis, Euroopas jm. Räägime pagulusest ja kuulame 94-aastase Võrust päris Valentine Treimani lugu, kes praegu elab Kalifornias, Ameerikas.
Üritus korraldatakse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni projekti „Avalikkuse teadlikkuse ja sallivuse tõstmine Eestis: Põgenikud, pagulased ja immigrandid“ (PAREM) raames ning seda kaasrahastavad Euroopa Liit Euroopa Pagulasfondi kaudu ja Eesti Vabariigi Siseministeerium.
Reedel, 27. aprillil kella 13-16 korraldab Eesti õdede liit Võrus Võro instituudi saalis (Tartu 48) terviseinfopäeva “Tervest südamest terve nahani”.
Osalemine on tasuta, soovijatel mõõdetakse viit tervisenäitajat ning antakse personaalset tervisenõu.
“Suuremates linnades on terviseinfo kättesaadavus ja juurdepääs nõustamisele oluliselt parem kui mujal Eestis,” ütles Eesti õdede liidu juhatuse liige ning infopäevade peakorraldaja Tiiu Kõrran. “Seega otsustasime võrulastele lähemale tulla ning kohapeal õendusabi praktilisi võimalusi näidata. Hoolitsus patsiendi eest ja nõustamine on õendusabi üks olulisem osa.”
Infopäeval räägib südametervisest ja selle hoidmisest südame- ja veresoonkonnahaigusi põdevaid patsiente nõustav õde Veevi Hõrak. Nahahaigustega patsiente nõustav õde Tiiu Kõrran räägib nahast kui organismi kaitseorganist ja sellest, mida tasub teada ja meeles pidada naha eest hoolitsemisel. Võrumaal pakutavaid õendusabi võimalusi tutvustavad piirkonnas töötavad iseseisvaid õendusabiteenuseid osutavad pereõed, koduõed ja kooliõde.
Infopäeva teises pooles saavad osalejad lasta mõõta oma veresuhkru- ja kolesteroolitaset, vererõhku, pulsisagedust ning lasta määrata keha rasvasisaldust. Võimalus on saada individuaalset tagasisidet ja tervisenõu Võrumaa asjatundlikelt õdedelt. Kohapeal on saadaval terviseinfomaterjalid.
Eesti õdede liit on arvukaim ja kõigi maakondade õdesid ühendav organisatsioon, kuhu kuulub üle 4000 liikme ehk rohkem kui pool Eesti õeskonnast. Eesti õdede liitu kuuluvad nii üldõed kui ka kõikide õenduserialade õed: terviseõdedest pereõed ja kooliõed, kliinilise eriala õed, nagu näiteks lasteõed ja koduõed, intensiiviõed, hambaraviõed, vaimse tervise õed, õde-õpetajad ning ämmaemandad.
Elva matkakeskuses (Pargi 2, Elva) ja selle ümbruses toimub 28. aprillil suur matkahooaja avaüritus, mille eesmärgiks on tutvustada matkamisvõimalusi ja turismiettevõtteid Elva puhkepiirkonnas.
Selline tegevusterohke ettevõtmine toimub juba teist korda. Eelmisel aastal osutus üritus väga menukaks.
Oma tooteid ja teenuseid tutvustavad ja pakuvad piirkonna turismiettevõtted, käsitööharrastajad, aiapidajad jt. Antakse praktilisi nõuandeid matkamiseks, matkavarustuse soetamiseks ja metsas ellujäämiseks. Keha ja vaimu saab kosutada erinevatest matkadest osa võttes. Valida on võimalik mitmesuguste marsruutide vahel.
Kohal on kogenud matkajuht Tõnu Jürgenson, kes jagab nõuandeid ja vastab matkamisega seotud küsimustele.
Osalejate vahel läheb loosi auhind, mis koosneb aktiivse puhkuse võimalusest Tartumaa tervisespordikeskuses ja ööbimisest kaunis Verevi motellis.
22. märtsi õhtul kell seitse oli Urvaste seltsimaja mitte just väike saal rahvast tulvil. Contra oli pärast kolme aasta pikkust intervalli taastanud traditsiooni tähistada oma sünnipäeva avaliku kirjandusõhtuga. Üles astus loomulikult ka sünnipäevalaps ise, kuigi oli oma kolmekümne kaheksandaks sünnipäevaks hankinud ka 38-kraadise palaviku. Esmapilgul süütu tegu, mis aga neljakümnendates aastates korrates võib tõsiseid tagajärgi kaasa tuua.
MINU EEST RÄÄGIVAD NÜÜD TEISED
Esinejate pink oli tavalisest pikem ning ka kaalukam, sest kohal oli Vahur Kersna, kelle persooniraamat ”7×7” püsib endiselt lugejate huvi keskpunktis. Ajend telestaari Urvastesse sõiduks oli konkreetne – nimelt oli 1. aprillil ETV kavas järjekordne ”Tähelaev” ja seekord oli saatejuhiks just Kersna ning portreteeritavaks Contra. Saate materjal oli sünnipäevaks juba salvestatud, kuid kokku monteerimata.
Koos kahe pealkirjas mainituga sai esinejaid täpselt kümme – peamiselt vanad ja uued Tartu NAKi liikmed. Üritust saalist jälginud prominentidest tuleb nimetada Kaido Kama koos oma viimaseid kuid lapseootel kunstnikust kaaslanna Kristinaga. Loe edasi: Kersna Contral külas