Veebiväljaanne Politico kirjutab, et USA ja Euroopa Liidu (EL) kõrged ametnikud pidasid septembris venelastega Mägi-Karabahhi üle salakõnelusi. Mõni päev pärast läbirääkimisi alustas Aserbaidžaan uut sõjalist operatsiooni ja Bakuu kontrollib nüüd kogu Karabahhi piirkonda.
Asjaga kursis olev diplomaat ütles Politicole, et kohtumine toimus 17. septembril Istanbulis. Selle eesmärk oli survestada Aserbaidžaani lõpetama üheksa kuud kestnud enklaavi blokaad.
USA-d esindas kohtumisel välisministeeriumi Kaukaasia läbirääkimiste vanemnõunik Louis Bono, Brüsselit esindas Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias Toivo Klaar.
Venemaa saatis samal ajal kohale Igor Hovajevi, kes on Putini erisaadik Armeenia ja Aserbaidžaani vahelistes suhetes.
Asjaga kursis olev USA ametnik ütles, et kõnelustel lähtus lääs arusaamast, et Kreml omab piirkonnas endiselt mõjuvõimu. Kreml väitis samuti kolmapäeval, et läbirääkimised Karabahhi üle toimusid.
Politico kirjutab, et selline kõrgetasemeline suhtlus on tänapäeval haruldane. Venemaa alustas 2022. aastal sõjalist tegevust Ukrainas ning Moskva ja lääne suhted on madalseisus. Märtsis kohtusid Indias USA välisminister Antony Blinken ja Venemaa välisminister Sergei Lavrov. See kohtumine toimus G20 tippkohtumise raames ja Moskva teatas siis, et läbirääkimisi ministrid ei pidanud.
Aserbaidžaan alustas sõjalist operatsiooni 19. septembril. Mägi-Karabahhi separatistid teatasid 28. septembril, et Karabahhi vabariik lõpetab eksisteerimise alates 2024. aasta alates 1. jaanuarist. Etnilised armeenlased lahkuvad nüüd Mägi- Karabahhist.
Toimetaja: Karl Kivil