Samuel Champlain oli prantsuse maadeavastaja ja kartograaf, kes on kõige paremini tuntud Püha Lawrence'i jõgi , Suurte järvede avastamine ja linna asutamine Quebec (Uus-Prantsusmaa) aastal 1608. Ta tegi ligi 30 reisi üle Atlandi ookean ja asutas mitu koloniaalasulat.
Samuel de Champlaini kohta lisateabe saamiseks vaadake allolevat faktifaili. Võite ka alla laadida meie 21-leheküljelise Samuel de Champlaini töölehe paketi, mida saab kasutada klassiruumis või kodukeskkonnas.
Peamised faktid ja teave
SAMUEL DE CHAMPLAIN VARAELU
Samuel de Champlain sündis 13. augustil 1567 aastal Prantsusmaa .
Ta sündis meremeeste perekonnas, nii et ta õppis noorest east alates navigeerima, joonistama, lugema ja looma kaarte ja erinevaid merekaarte; veetis ta noorena palju aega merel.
Ta ei õppinud vanakreeka ega ladina keelt, seega ei õppinud ta ametlikult ühtegi antiikkirjandust.
Varasemad reisid olid Champlainil onu juures, kelle ülesandeks oli pärast Prantsusmaal asuvaid ususõdasid Hispaania väed Prantsusmaalt välja vedada.
Reis andis Champlainile võimaluse jälgida laeva, õppida tundma Hispaania osalusi Kariibi meres ja Ladina-Ameerikas, teha märkmeid nähtu kohta ja esitada oma märkused kuningas Henryle (kes andis Champlainile vastutasuks aastapensioni). .
1601. aasta juunis päris Champlain olulise vara, sealhulgas mitu kinnistut ja suure kaubalaeva.
VARAJONISED REISID PÕHJA-AMEERIKA
Aastal 1603 tegi Champlain oma esimese reisi Põhja-Ameerika vaatlejana karusnahakaubanduse ekspeditsioonil, mida juhtis Francois Grave Du Pont, kes õpetas Champlainile Põhja-Ameerikas navigeerimist, põlishõimudega tegelemist ja veeteid, mida nad kokku puutuvad.
Champlain soovis innukalt edasi areneda Jacques Cartier oli seda teinud ligi kuuskümmend aastat varem.
Aastal 1604 liitus Champlain teise ekspeditsiooniga Uus-Prantsusmaale; seekord keskendus ta St. Lawrence'i jõest (millest hiljem sai Acadia) lõuna poole.
Selle ekspeditsiooni ajal sai Champlain ülesandeks leida talvine asula; siin nad asutasid Port Royali.
Champlain kasutas oma baasina Port Royali, kui ta uuris Atlandi ookeani rannikut kuni lõunasse kuni Cape Codi.
1607. aasta juulis oli Port Royal sunnitud karusnahakaubanduse monopoli kehtivuse lõppemise tõttu lõpetama, mistõttu Champlain ja tema asunikud pidid Prantsusmaale naasma.
QUEBECI ALUSTAMINE JA UURIMINE
Champlainile tehti ülesandeks rajada uus Lawrence'i jõe ääres asuv Prantsuse kolooniate ja karusnahkadega kauplemise keskus 1608. aasta kevadel.
Ta saabus koos väikese grupi meesasustajatega juunis.
3. juuliks 1608 maandus Champlain Quebeci punkti ja hakkas püstitama suuri puitehitisi, istutama aedu ja kindlustama piirkonda, mida ta nimetas Habitatsiooniks.
Champlain soovis parandada juurdepääsu Prantsuse kohtutele, mistõttu sõlmis ta abielu 12-aastase tütarlapsega Hélène Boullé, mehe tütrega, kes vastutas kohtus kuninglike otsuste täitmise eest.
Jooksul suvi 1609. aastast otsustas Champlain, et soovib parandada suhteid kohalike põlishõimudega; sõlmis ta liidud Wendati, Algonquini ja Montagnais'ega, kes kõik soovisid Champlaini abi nende sõjas Irokees .
1609. aasta juulis toimunud intsident, mis rikkus Prantsusmaa suhteid irokeesidega ülejäänud sajandi jooksul; see juhtus siis, kui rühm Haudenosaunee Champlainile edenes, mille tagajärjel paljud neist tapeti.
Samal aastal uuris Champlain Richelieu jõge ja kaardistas Champlaini järve ning sai esimeseks eurooplaseks, kes seda tegi.
Kuningas Henry surm sundis Champlaini sel aastal Prantsusmaale naasma, et arutada tema poliitilist tulevikku.
Hilisemad aastad ja surm
Champlain naasis järgmise mitme aasta jooksul mitu korda Uus-Prantsusmaale ja Quebecisse, kuna otsustati, et Quebeci asula saab olema Prantsusmaa karusnahakaubanduse keskus.
Aastal 1611 sõitis Champlain mööda St. Lawrence'i jõge tänapäeva Montreali; varsti pärast seda nimetati ta Uus-Prantsusmaal leitnandiks.
Aastal 1613 rändas ta Ottawa jõeni, võttes aega Suurte järvede ümbruse uurimiseks.
1615. aastal seikles ta Nipissingi järve ja Prantsuse jõe ääres, jälgides esimest korda suuri järvi pärast saabumist Georgian Bayle Huroni järve idaküljel; ta ei teadnud, et see on tema viimane suur seiklus Põhja-Ameerikas.
Kui Champlain 1620. aastal Prantsusmaale naasis, ei suutnud ta enam Quebecisse naasta ja keskendus selle asemel territooriumi haldamisele, mitte uute maade uurimisele.
Ta jätkas Quebeci linnaks kujunenud kindlustuste kallal töötamist ning püüdis leida läbipääsu Hiinasse.
Champlain oli sunnitud Quebeci inglastele loovutama 1629. aastal ja see tagastati Prantsusmaale 1632. aastal; aastal 1633 tegi ta viimase reisi Quebecisse, laiendades oma kolooniat mööda Lawrence'i jõe mõlemat kallast.
Ta veetis mõnda aega 1633. aastal pensionile jäädes oma reiside kirjutamise ja dokumenteerimise.
Champlain suri Quebecis 25. detsembril 1635.
Samuel de Champlaini töölehed
See on suurepärane komplekt, mis sisaldab kõike, mida peate Samuel de Champlainist teadma 21 põhjalikul lehel. Need on kasutusvalmis Samuel de Champlaini töölehed, mis sobivad suurepäraselt õpilaste õpetamiseks Samuel de Champlainist, kes oli prantsuse maadeavastaja ja kartograaf, kes on kõige paremini tuntud St. Lawrence'i jõe kaardistamise, Suurte järvede avastamise ja linna asutamise poolest. Quebec (Uus-Prantsusmaa) aastal 1608. Ta tegi ligi 30 reisi üle Atlandi ja asutas mitu koloniaalasulat.
Komplektis olevate töölehtede täielik loetelu
Samuel de Champlain Faktid
Samuel de Champlaini pärand
Uurimise ajaskaala
Kartograafiaoskused
Samuel de Champlain Wordsearch
Mälestustempel
Elukoha kiri
Näe, mõtle, ime
Põlissuhted
Samuel Champlaini ristsõnast
Šampanja Acrostic
Linkige / tsiteerige seda lehte
Kui viidate mõnele selle lehe sisule oma veebisaidil, siis kasutage palun allolevat koodi, et viidata sellele lehele algallikana.
Need töölehed on spetsiaalselt loodud kasutamiseks koos kõigi rahvusvaheliste õppekavadega. Võite kasutada neid töölehti sellisena, nagu see on, või muuta neid teenuse Google Slides abil, et muuta need täpsemaks teie enda õpilaste võimete tasemele ja õppekava standarditele.