Bonaparte'i omanik ja sommeljee Kadri Kroon selgitab seltskonnaveini mõistet: "Kui inimesi on palju ja neil on erinevad maitsed, peab joodav vein sobima kõigile." Just firmapidudel on seltskond väga kirju. Ka on vastuvõttudel, avamispidudel ja muudel tähtsatel üritustel põhirõhk inimeste omavahelisel suhtlemisel ning veini nautimiseks eriti aega ei jää.
Firmapidudel ei pakuta tavaliselt tugevaid toite, mistõttu ka veinid peaksid olema kerged ja lihtsad. Seltskonnaveini märksõnadeks on mahlasus, puuviljasus ning mõõdukalt hapukas järelmaitse. Loomulikult sobivad need veinid ka kodus sõpradega nautimiseks, kui pole plaanis sooja sööki pakkuda.
Kuna vastuvõttudel peaks alati olema nii punast kui ka valget veini, siis on meie degustatsioonilgi kaks valget ja kaks punast. Seekordne külaline, Tere juhatuse liige Siret Liivamägi imestab - kas tõesti on veini pakkumine nii keeruline? "Suvel on sobilik pakkuda valget ja roosat veini," kinnitab Kadri. "Talvel juuakse roosasid veine vähem, siis on eelistatud punaveinid."
2004 Sagramoso Soave Pasqua Vigneti. Esimesena proovime Itaaliast Veneto piirkonnast pärit valget veini. Itaalia ongi tuntud kergemat tüüpi, värske maitsega valgete veinide poolest, mis sobivad imehästi seltskondlikeks üritusteks.
Soave veini valmistatakse kolmest viinamarjasordist: Garganega, Chardonnay ja Trebbiano. Eri Soavedes võib olla viinamarjasortide sisaldus protsentuaalselt kõikuv, aga sordid ise on samad.
Värvi poolest on Soave kuldse helgiga kollane, tumedam kui järgmine proovitav valge vein. Enamasti teeb värvi tavalisest kuldsemaks suurem suhkrusisaldus, kuid seekord ei olegi nii - aroom on petlikult magus, küps ja kollase õuna nootidega. Maitse on aga hoopis väga mahlane, mõnusalt hapukas ja veidi soolanegi. Bonaparte'i sommeljee Kaire Prede arvates on see proovitud veinidest parim saatja seltskonnas.
2005 Barton & Guestier Vouvray Loire. See Prantsusmaalt Loire'i orust pärit vein on eelmise vastand. Mahlane ja puuviljane aroom viitab kuivale veinile, samuti Soavest tunduvalt kahvatum värvus. Aga maitse on hoopis keskmise täidlusega, veidi magus, pika puuviljalise järelmaitsega.
"Siinmail on see ideaalne seltskonnajook, kuna eestlased eelistavad magusapoolseid veine," kiidab Kadri. Seda on kerge sobitada mitmesuguste juustude, kergete suupistete ja puuvilja juurde.
2004 Finca Flichman Cabernet Sauvignon Mendoza. See Argentiina vein on neljast proovitust kõige tarbijasõbralikuma hinnaga, kannatab julgelt pakkuda ka sadade inimestega vastuvõtul. Kadri teab, et Cabernet Sauvignon on eestlaste lemmik punane viinamari, mis pakub inimestele äratundmisrõõmu.
Vein lõhnab mustsõstramoosi järele. Maitse on keskmiselt täidlane ja pehme, õrnalt on tunda parkaineid. Tüüpiline nn majavein, mis sobib paljudele, aga samas ei üllata mingi eripäraga.
2003 Tommasi Ripasso Val-policella Classico Superiore. Itaaliast pärit Tommasi pakub tõelist maitseelamust, olgugi et seltskonnas joomiseks on ta ehk pisut liiga jõuline.
Valpolicella veine valmistatakse kolmest viinamarjasordist: Corvina Veronese, Rondinella ja Molinara. Veini lõhn on põnev, maitse vürtsikas ja veidi köögiviljaline, on aimata kirssi ja ploomi. Avastamisrõõmu pakub see vein rohkem kui üheks suutäieks.
Kõigi degusteerijate lemmik, edestades nii teist punaveini kui ka koguarvestuses valgeid veine.
Suuremale seltskonnale veini valides tasub eelistada Tommasi tavalist Valpolicellat. Ripasso on aga ideaalne heade sõbrannade seltskonnas, lihasuupistete ja juustutükkide mõnus kaaslane.
Bonaparte'i restoran pakkus seltskonnaveinide kõrvale maitsvaid suupisteid. Kuna veinid olid eri kerguse-jõulisusega, olid ka suupisted vastavalt erinevad. Reegel on, et kergema veini juurde mahedamamaitseline suupiste - mida jõulisem vein, seda tugevama maitsega peab olema sinna kõrvale pakutav toit. Nii sobisid angerjas röstsaial ja väikesed pirukad paremini valgete veinidega, rostbiif ja carpaccio aga punaveinide kõrvale.