Emaka emakast
Emaka müo on hormoonist sõltuv, healoomuline, kasvaja-sarnane emaka moodus, alustades silelihasest ja sidekoest (fibroidid) koest. Emaka müo on üksik, kuid sagedamini — mitme erineva lokaliseerimisega müomatoosse sõlme kujul. Emaka mioma võib olla väiksema sõlme suurus kasvajaks, mis kaalub umbes kilogrammi, kui see on kõhu palpatsiooniga hõlpsasti kindlaks määratud. Fibroidide suurust võrreldakse tavaliselt selle või selle raseduse aja emaka suurusega. Väikesemõõtmelised emaka fibroidid võivad areneda ilma kliiniliste ilminguteta ja neid avastatakse günekoloogilise uuringu käigus kogemata.
- Emaka fibroidide põhjused
- Emaka fibroidide sümptomid
- Emaka fibroidide diagnoosimine
- Emaka fibroidide ravi
- Emaka fibroidide prognoosimine ja ennetamine
Emaka emakast
Emaka müo on hormoonist sõltuv, healoomuline, kasvaja-sarnane emaka moodus, alustades silelihasest ja sidekoest (fibroidid) koest. Emaka müo on üksik, kuid sagedamini — mitme erineva lokaliseerimisega müomatoosse sõlme kujul. Emaka mioma võib olla väiksema sõlme suurus kasvajaks, mis kaalub umbes kilogrammi, kui see on kõhu palpatsiooniga hõlpsasti kindlaks määratud. Fibroidide suurust võrreldakse tavaliselt selle või selle raseduse aja emaka suurusega. Müomotoosset sõlme kasvu suunas lähtuvalt eristatakse järgmist tüüpi emaka müoomi: alamõõtu, alamõõtja ja interstitsiaalne.
Sõltuvalt emaka müoomast areneb sõlm laia aluse või pikkade varredega. Lokaliseeritud suberige müoam subperitoneaalselt emaka pinnal seroosmembraani all. Limaskesta (submucosal) emaka müoom kasvab emakaõõnde. Emaka interstitsiaalse müoomiga asub kasvaja sõlme emaka lihaseseina paksus.
Enamikus emaka fibroidid paiknevad emaka kehas (95%), muudel juhtudel — emakakaelas (5%). Emaka müo on kõige sagedamini naistel reproduktiivsel perioodil. Postmenopause ajal peatub emaka müo kasv tavaliselt ja selle tagurpidine areng toimub. Üldiselt diagnoositakse emaka fibroidid rohkem kui 20% naistest, kui nad pöörduvad teatud kaebuste või kogemata günekoloogi poole.
Emaka fibroidide põhjused
Praegu ei saa günekoloogia anda ühetähenduslikku vastust emaka fibroidide põhjuse küsimusele. Emaka fibroidide arengu peamine põhjus on östrogeenide tekkega munasarjade hormonaalne funktsioon. Seda kinnitab asjaolu, et hormonaalsed rasestumisvastased vahendid kõrge östrogeeniannused soodustab täiustatud kasvu emakafibroidid, ning vastupidi, lakkamist östrogeeni postmenopausis naistel viib selle regressiooni ja kadumist. Kuid emaka fibroidid on normaalse hormonaalse taustaga naistel teada.
Teised riskifaktorid arengus emakafibroidid on kirurgiline raseduse katkestamine, tüsistused rasedus ja sünnitus, adenomüoos (endometrioos) emakas, põletikuliste haiguste munajuhade ja munasarjade, munasarjatsüstide puudumine raseduse ja sünnituse naistel on vanemad kui 30 aastat, rasvumine, pärilikud tegurid, immuun- ja endokriinsüsteemi häired, pikk insolatsioon.
Emaka fibroidide sümptomid
Väikesemõõtmelised emaka fibroidid võivad areneda ilma kliiniliste ilminguteta ja neid avastatakse günekoloogilise uuringu käigus kogemata. Juhtumid degeneratsiooni emakamüoom (fibroidide) on pahaloomuline kasvaja on haruldane, kuid siiski esineda kliinilises praktikas.
Kasv emakafibroidid kaasneb sümptomite ilmnemine, kõige sagedasemad tugevdavad ja venitamist menstruaalverejooks (menorraagia) viimisega vere hüübimist, esinemise atsükliline emakaverejooksuna (metrorraagiast) ja arendades taustal aneemia.
Emaka müo on iseloomulik valusündroomile, sõltuvalt kasvaja asukohast ja suurusest. Valu tekib sageli alakõhus või alaseljaosas. Emaka fibroidide aeglase kasvu korral võib valu olla püsiv, valu. Alamõõsine emaka müoma avaldub äkilise krambihaigusega. Valu sündroom areneb suurenenud emaka fibroidide suurusega, esialgsel staadiumil on nad peaaegu alati valututeks.
Arengus emakafibroidid esineda kokkusurumine ümbruskonnas elundid — põie- ja pärasoole mis avaldub häire tõttu funktsioone: sagedased, raskendatud urineerimine ja krooniline kõhukinnisus. Suured emakafibroidid (rohkem kui 20 rasedusnädalal) võib põhjustada kokkusurumine õõnesveeni sündroom, mis avaldub südamepekslemine ja hingeldus, eriti kui lamavas asendis.
Emaka müoomide tüsistused
Emaka müo on sellel arvukatel komplikatsioonidel salaja ja ohtlik. Kõige sagedamini on myomaatilise sõlme verevarustuse rikkumine, milleks on nekroos, tuumori suu keerdumine, verejooks, aneemia. Alamõõsine emaka müoom võib põhjustada emaka kokkutõmbeid ja müomatoorset sõlme sünnitust läbi avatud kaela, millega kaasneb valu ja verejooks. Emaka fibroidide areng võib kaasneda ka kerge raseduse ja viljatusega. Emaka müoomide pahaloomuline kasvaja (pahaloomuline kasvaja) vähkkasvajas on kuni 2% juhtudest.
Emaka fibroidide diagnoosimine
«Emaka mioma» diagnoosi saab kindlaks teha juba esmase günekoloogilise uuringu käigus. Kui kahesuunaline vaginaalne uurimine palpeerub, on tihe, laienenud emakaga põske, nodulaarne pind. Emaka fibroidide suuruse täpsemaks määramiseks võimaldab selle asukoht ja klassifikatsioon vaagnaelundite ultraheliuuringuid.
Emaka mioma tuvastamiseks on informatiivne meetod hüsteroskoopia — emaka õõnsuse ja seinte uurimine optilise aparaadi hüsterokoopi abil. Hüsteroskoopia viiakse läbi nii diagnostiliste kui terapeutilistes otstarbeks: teatud lokalisatsioonide emaka fibroidide avastamine ja eemaldamine. Lisaks sellele saab teostada hüsterosalpingoskoopiat (emaka ja emakatsoonide ultraheliuuringut), emakaõõne uurimist, seksuaalinfektsioonide diagnoosimist ja onkatooloogiat.
Emaka fibroidide ravi
Emaka müomaaravi taktika valitakse kasvaja suuruse, kliiniliste ilmingute tõsiduse ja patsiendi vanuse järgi. Sõltuvalt sellest võib ravi olla konservatiivne (terapeutiline) või kirurgiline.
Kõik emakasisesed müoomaga patsiendid alluvad günekoloogi dünaamilisele vaatlusele (1 kord 3 kuu pärast). Väiksemate asümptomaatiliste emaka fibroidid ravitakse tavaliselt konservatiivselt. Ravi põhineb hormonaalsed ravimid — progesterooni derivaadid, mis normaliseerivad munasarjade funktsiooni ja takistavad kasvaja arengut. Eesmärgiga ravi emakafibroidid ettenähtud süstimist niinimetatud pikatoimelised GnRH agonistide, pidurdamiseks gonadotropiinide sekretsiooni ning põhjustades pseudomenopausi. Injekte manustatakse üks kord kuus kuus kuud ja see võib vähendada fibroidide arvu 55% võrra. Kuid noortel naistel võivad need pikaajalise kasutamise ravimid põhjustada osteoporoosi arengut.
Kahjuks võib konservatiivne ravi teatud aja jooksul piirata emaka fibroidide arengut, kuid seda mitte täielikult kõrvaldada. Seetõttu on ravimeetodid põhjendatud vanemate naiste fertiilses eas ravimisel, mis takistavad emaka fibroidide arengut enne menopausi tekkimist, kui see iseenesest lahutab.
Emaka fibroidide kirurgiline ravi on näidatud:
- suurtes kogustes müomotoossetest sõlmedest (üle 12 nädala raseduse)
- emaka fibroidide kiire suurenemise määr (rohkem kui 4 nädalat aastas)
- tugeva valu sündroomiga
- kui munasarja kasvaja või endometrioosiga kaasnevad emaka fibroidid
- kui müomotoosset põlve on keerdunud ja selle nekroos
- kui külgnevate elundite funktsioon — põis või pärasool
- kui viljatus (kui pole muid põhjuseid)
- emaka müoomipõletikuga
- emaka fibroidide pahaloomulise degeneratsiooni kahtlusega
Kirurgilise sekkumise olemuse ja ulatuse määramisel võetakse arvesse patsiendi vanust, üldist ja reproduktiivtervist, eeldatava riski taset. Sõltuvalt saadud objektiivsest andmetest võib kirurgiline sekkumine olla konservatiivne, emaka säilimine või radikaalne, emaka täielik eemaldamine. Noorte, emakavähki põdevate naiste puhul on konservatiivse kirurgilise ravi taktika valitud niipalju kui võimalik reproduktiivse funktsiooni säilitamiseks.
Sellisteks organite säilitusoperatsioonideks on myomektoomia — emaka mioma haudumine. Naisel võib tulevikus olla rasedus, kuid haiguse taastekke oht on tõenäoline. Operatsioonijärgsel perioodil on näidustatud emakakaelavähi algreaktsiooni õigeaegseks leevendamiseks hormonaalset ravi ja pidevat vaatlust günekoloogis. Vähem traumaatiline on myomektoomia läbiviimine läbi hüsteroskoopia. Emaka mioma eemaldatakse laseriga arsti visuaalse kontrolli all, manipuleerimine viiakse tavaliselt läbi kohaliku anesteesiaga.
Emaka mioma organi säilitusoperatsiooni teine versioon on emakast rekonstruktiivne rekonstrueerimine myometroektoomiaga. Sisuliselt operatsiooni taandatakse väljalõikamist Kinnikasvanud fibroidide emakas säilitades tervisliku submucosa-lihas-seroosne koe elundi. See tagab tulevikus menstruatsiooni ja reproduktiivse funktsiooni säilimise.
Emaka mioma radikaalsed operatsioonid viitavad elundi täielikule eemaldamisele koos müomatoosse sõlmedega ja välistavad laste tuleviku võimaluse. Need operatsioonid on: hüsterektoomia (täielik eemaldamine emakas), supravaginal amputeerimist (emaka eemaldamine keha, ilma kaela), supravaginal hüsterektoomia koos väljalõikamist emakakaela lima. Müoomi kombineerimisel munasarja kasvajaga või fibroidide pahaloomulise kasvu kinnitamisel on näidatud pantheistrektomiat — emaka eemaldamine koos lisanditega.
Läbiviimine konservatiivsed myomectomy emaka või supravaginal amputeerimist kasutades maksimaalselt laparoskoopiline tehnikat (tavaliselt suurust emakamüoom 10-15 rasedusnädalal). See vähendab oluliselt kudede kirurgilist traumat, haavade protsessi tõsidust tulevikus ja operatsioonijärgse taastumise perioodi.
Emaka fibroidide kirurgilise ravi alternatiiviks on emakaarteri emboliseerimisprotseduur (EMA), mida on kasutatud suhteliselt hiljuti. EMA tehnika põhiolemus on verevoolu peatumine müomatoorset sõlme toitvatelt arteritelt. EMA-protseduur viiakse läbi röntgenikiirguse tingimustes kohaliku anesteesia all ja on täiesti valutu. Reiearteri punktsioon läbi emakaarteri kaudu sisestatakse kateeter, mille kaudu rakendatakse embooliseerivat ravimit, mis katab emaka müoomi toitainevad anumad. Tulevikus verevarustuse lõpetamise tõttu vähenevad tuumad märkimisväärselt või kaob täielikult. Samal ajal kahanesid kõik emaka mioma sümptomid, mis häirivad patsiendi. Emaka arterite embooliseerimise meetod on juba näidanud selle efektiivsust: haiguse taastekke oht pärast EMA-d on täiesti puudulik,
Rasedus ja emaka mioma
Mittekomplitseeritud ja väikesed emaka fibroidid tavaliselt ei takista esinemist ja normaalset rasedust. Juhul kui emakafibroidide kasvada oma õõnsuse (submukoosse fibroidi), see raskendab loote kasvu ja põhjustavad tihti nurisünnituse jooksul 11 rasedusnädalat. Emakakaela kanali piirkonna müomatoorset sõlme asukoht takistab looduslikku manustamist. Sellistel juhtudel kasutatakse tarvitamiseks keisrilõike. Rasedus ja sellega seotud hormoonid põhjustavad sageli kiire kasv Emakamüoomide ja seega rase naine peaks olema pideva järelevalve all ning günekoloog-naistearst, mis säilitab raseduse.
Emaka fibroidide prognoosimine ja ennetamine
Emaka fibroidide õigeaegne avastamine ja õige ravi on positiivne edasine prognoos. Pärast seda, kui naistel on elundite säästmine reproduktiivse perioodi jooksul tõenäoliselt raseduse algusjärgus. Kuid emaka fibroidide kiire kasv võib nõuda radikaalset toimet, välja arvatud sünnitusjärgne funktsioon isegi noortel naistel. Mõnikord võib isegi väike emaka mioma põhjustada viljatust.
Emakakaelavähi kordumise vältimiseks pärast operatsioonijärgset perioodi on vajalik adekvaatne hormoonravi. Harvadel juhtudel on võimalik pahaloomulised emaka fibroidid. Emaka fibroidide ennetamise peamine meetod on günekoloogi regulaarne jälgimine ja ultraheli diagnoosimine haiguse õigeaegseks avastamiseks. Muud meetmed emaka fibroidide tekke vältimiseks on hormonaalsete rasestumisvastaste vahendite korrektne valimine, abortide ennetamine, krooniliste infektsioonide ja endokriinsete häirete ravi. 40-aastased naised peaksid piirduma pikaajalise püsimisega päikese käes.