Liitu!
Juhatus
Põhikiri
Dokumendid
Meist meedias
Auliikmed
Aastakoorid
Arvo Ratassepa Fond
Arvo Ratassepa mälestusauhind
Trükised
KROONIKA
Reisimuljeid
2021
2021. aasta esimesel poolel kammitsesid nais- ja neidudekooride tegevust jätkuvalt koroonapiirangud. Paljud muusikakollektiivid tegid proove Zoomi vahendusel ja üsna mitmed koorid pidasid oma töös lihtsalt pausi. Kontserte korraldada polnud võimalik ning olime sunnitud ära jätma isegi mõned seltsi edasilükatud kontserdid.
4. juunil tähistasime koos Eesti Lipu Seltsiga Eesti lipu päeva, ikka traditsiooniliselt Kuberneri aias, kus laulsid Nõmme Kultuurikeskuse noorte naiste koor Kevad ja Nõmme naiskoor koos Katseväe orkestriga.
12. juunil toimus seltsi volikogu koosolek Talllinna Keskraamatukogu saalis. Volikogul esitleti märtsis ilmunud ENLS-i patrooni Ingrid Rüütli tervituskõnede kogumikku (tiraaž 200 eksemplari), mille koostas ja toimetas Margit Võsa ning kujundas Anneli Kenk (OÜ Saarakiri).. Esitlusel osales ka proua Ingrid Rüütel ise. Ta rääkis volikogu ees oma isiklikest seostest naiskoorilauluga ning suhtumisest eesti kooriliikumisse üldisemalt. Volikogule lisas veelgi pidulikkust võimalus õnnitleda aasta naiskoore 2020, tiitli pälvisid Nõmme Kultuurikeskuse noorte naiste koor Kevad, dirigent Õnne-Ann Roosvee ja Pärnu Muusikakooli neidudekoor Argentum Vox, dirigent Toomas Voll. Anti üle ka Arvo Ratassepa mälestusauhind, mille saaja kuulutati välja 17. märtsil, maestro 95. sünniaastapäeval. Mälestusauhinna pälvis seekord seltsi esinaine Margit Võsa kui naiskoori Carmina asutaja ja kauaaegne dirigent ning ühtlasi Arvo Ratassepa õpilane. Klassikaraadio „Delta“ saates Luukamber meenutasid Arvo Ratasseppa kauaaegsed Teaduste Akadeemia naiskoori lauljad Tiia Mänd ja Uile Lemberg. Küsitles Marge-Ly Rookäär.
Suvel korraldas nii mõnigi koor laululaagreid ja lisaproove, et septembris toimekalt uut hooaega alustada.
Selle aasta üheks tähtsündmuseks võib pidada 13. oktoobril Mustpeade majas täissaalile esitatud kontsertetendust „Naise lugu”. Projekti kunstiline juht oli Toomas Voll ning stsenaariumi autor ja stand up’i artist Ülli Kukumägi. Osales seltsi kuus liikmeskoori ning kaasatud oli ka visuaalkunstnik. „Naise lugu” avas uue lähenemise võimalusele esitleda naiskoore ning kontsertetendust on plaanis järgmisel aastal korrata. Esmakordsel olid seltsi korraldatud kontserdi piletid eelmüügis Piletilevis.
30. oktoobril tähistasime Eesti Lauljate Liidu 100. aastapäeva suurejoonelise kontserdiga Tartu Pauluse kirikus, kus samuti osales kuus liikmeskoori ning ühendkoori juhatas auväärne Vaike Uibopuu. Kontserdi kunstiline juht oli Külli Kiivet.
Iga-aastane traditsiooniline isadepäeva kontsert „Isale“ toimus 14. novembril Estonia kontserdisaalis ning üle pika aja tegi pidulikust sündmusest otseülekande ETV. Kontserdil oli kohal Eesti Vabariigi vastvalitud president Alar Karis ning kõne pidas proua Sirje Karis, kes andis üle ka Aasta isa tiitli. Isadepäeva kontserdi idee autor ja kunstiline juht oli Elen Ilves, kava sidus tekstidega kokku Vladislav Koržets.
Aasta lõppu oli kavandatud kaks advendikontserti ja need ka toimusid. 4. detsembril Tallinna Toomkirikus laulis 7 naiskoori. „Heliseb väljadel“, kontserdi kunstiline juht oli Linda Kardna. 17. detsembril aga toimus kontsert „Südame hääl“ („Sydämen ääni“) Helsingis Alppila kirikus, kus laulsid neidudekoorid, kunstiline juht oli Toomas Voll.
Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondi „Kingi lapsele hääl“ stipendiumi pälvis Üle-eestiline neidudekoor „Leelo“, dirigent Külli Kiivet.
Eesti Rahvuskultuuri Fondi Martha Johansoni allfondi stipendiumi pälvis Silvia Mellik Kadrioru eakate päevakeskuse naiskoori Vanaemad juhendamiseks. Fond toetab eesti naiskoorilaulu edendamist.
Eesti Kooriühingu aastapreemiate galal pälvis aasta korraldaja tiitli Marika Murumaa.
Hoolimata koroonaviirusest tingitud tõrgetest on Eesti Naislaulu Seltsi liikmeskooride arv jäänud eelmise aastaga võrreldes samaks. Koorid on olnud väga tublid ja jätkanud oma tegevust ning 2021. aasta lõpus on meil 75 liiget: 63 nais- ja 12 neidudekoori.
2020
Aasta algas nii, nagu eelnevadki – naiskooride kontserdiga JÄÄGU MINU RAHVAL RAHU, pühendusega Eesti Vabariigi 102. aastapäevale. Toimumiskohaks olime valinud Haapsalu Toomkiriku, mõttega viia naiskoorilaulu Läänemaale ning ka kontserdi kunstiline juht oli Haapsalu koorijuht ja helilooja Sirje Kaasik. Osales 7 naiskoori üle Eesti. Aasta naiskooriks kuulutati Suurupi Naiskoor Meretule, dirigent Elen Ilves. Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor pälvis aga tunnustuse panuse eest kohalikku kultuuriruumi. Koori juhatavad Andrus Siimon ja Hendrik Ojasaar. Kontserti kajastas ka Aktuaalne Kaamera.
Suurprojekt neidudekooridele oli kontserdireis Peterburi 6. – 8. märtsini. Kontserdid toimusid Peterburi Püha Maria kirikus ja Püha Joann Pettai Eesti Apostlik-Õigeusu kirikus. Osales 3 koori: Argentum Vox Pärnust, Canzone Haapsalust ja Kurekell Tartust. Kunstiline juht oli Toomas Voll. Ajalehes „Peterburi Teataja“ ilmus eelnevalt seltsi esinaise Margit Võsa tutvustav artikkel vene keeles.
Olime südamest õnnelikud, et kontserdireis sai tehtud ja õnnestus, sest juba paar päeva hiljem muutus olukord terves maailmas. Saabus koroona-aeg ja kõik läks lukku. Meil toimusid vaid mõned internetipõhised koosolekud Zoomis nais- ja meeskooride ühislaulupäeva „Kodu(l)ootus“ toimkonnaga, mida juhtis Marika Kuusik, Eesti Meestelaulu Seltsi tegevjuht. Algas nais-, mees- ja neidudekooride registreerimine ühislaulupäevale. Meie muu tegevus hangus. Ära jäi 14. märtsil toimuma pidanud emakeelepäeva kontsert „Mu kodukeel“ (kunstiline juht Anneli Surva) Rahvusraamatukogu suures saalis ning juhatuse koosolekud. Planeeritud volikogu koosolek lükkus edasi juuni kuusse, mil tohtis juba kuni 50 inimesega kogunemisi korraldada.
4. juunil toimus Eesti lipu päev Toompeal koos Eesti Lipu Seltsiga. Meie seltsi esindas sel päeval kaunites punastes esinemisrõivastes „Musamari“ Koorikooli tütarlastekoor Tiina Mee juhatamisel. Kuna suuremaid avalikke kogunemisi ei olnud ikka veel lubatud, ei osalenud ka naiskoorid, nagu tavapäraselt oli olnud..
6. juunil saime siiski läbi viia seltsi volikogu aruande- ja valimiskoosoleku Tallinna Keskraamatukogu saalis. Vajalik oli kinni pidada 2 + 2 reeglist. Päevakorras oli kokkuvõte seltsi 2019/2020 hooaja tegevusest ja eelseisvatest üritustest. Ettekande tegi Margit Võsa. Kinnitati revisjonikomisjoni aruanne ja majandusaasta aruanne. Seejärel esitleti seltsi esinaise/esimehe kandidaate ja tutvustati nende meeskondi. Oli kaks kandidaati: Margit Võsa ja Edmar Tuul, kes mõlemad esitlesid oma nägemust seltsi tööst ja arengust. Hääletuse tulemusena kogus enim hääli Margit Võsa, kes jätkab taas ENLS-i juhatuse esinaisena. Juhatuse liikmetena jätkavad Anne Nelling, Andrus Siimon, Meeli Müller, Mait Männik, Toomas Voll ja uue liikema Elen Ilves. Juhatusest lahkus omal soovil Anneli Surva. Vastutava sekretärina toimetab endiselt Marika Murumaa.
Viimase päevakorrapunktina tutvustas Külli Kiivet, üks peo kunstilistest juhtidest, 12. juunil 2021. aastal Võru-Kubijal toimuva Eesti Naislaulu Seltsi ja Eesti Meestelaulu Seltsi ühislaulupäeva „Kodu(l)ootus“ ideed, ülesehitust ja repertuaari.
Septembris ilmus ühislaulupäeva laulik KODULOOTUS tiraažiga 3800 eksemplari. Laulikuid pakkisid ja saatsid kooridele laiali Marika Murumaa ja Marika Kuusik vastavalt registreerunute arvudele.
25. oktoobril sai teoks Veljo Tormise 90. sünniaastapäevale pühendatud mastaapne nais- ja neidudekooride kontsert TASASE MAA LAUL Tallinna Lauluväljaku klaassaalis. Osales rekordarv koore – 15. Kontserdi kunstiline juht oli Triin Koch. Sama kontsert pidi toimuma ka Tartu Ülikooli aulas 22. novembril, kuid kahjuks tegi oma korrektiivid taaskord koroona teine laine ja kontsert lükkus edasi uude aastasse.
Saime veel korraldada isadepäeva kontserdi ISAD, LAPSED JA LAULUD 8. novembril Estonia kontserdisaalis, kus esinesid 3 naiskoori – Carmina, Meretule ja TAN ning trompetid, Puhkpillisümfoonikud, meeskvintett ja Viimsi koolide näitetrupi lapsed. Kontserdi kunstiline juht oli Margit Võsa. Naisliit kuulutas aasta isaks Arvo Tuvikese. Delfi TV vahendusel sai kontserti ka otseülekandena jälgida. Saalis oli ca 100 inimest.
Aasta lõppu planeeritud neli advendikontserti pidime COVID -19 viiruse leviku tõttu ära jätma.
2020. aasta detsembrikuu seisuga kuulub seltsi 63 naiskoori ja 13 neidude/tütarlastekoori. Viimaste arv on meil tublisti suurenenud, mis on väga rõõmustav.
2019
Jõudsime Eesti Naislaulu Seltsi 25. juubeliaastasse.
16. märtsil toimus naiskooride kontsert pühendusega Eesti Vabariigi 101. aastapäevale Paide Püha Risti kirikus. Kuulutati välja aasta naiskoor – naiskoor Gaudete – dirigendid Mait Männik ja Merike Toro. Pärnu Naiskoor Linda – dirigendid Tiiu Künnapas ja Külli Kelu, pälvis aga tunnustuse panuse eest kohalikku kultuuriruumi. Kontserdi kunstiline juht oli Edmar Tuul, osales 4 naiskoori.
17. märtsil meenutasime duubelplaadi „Ajaraamat. Juhatab Arvo Ratassepp“ esitlusega ja mälestuskontserdiga maestro Arvo Rapasseppa. Plaadi materjali valisid ja panid kokku Margit Võsa ja Aivar Leštšinski. Anti kätte Arvo Ratassepa Fondi esimene nimeline stipendium, mille pälvis Mariell Aren ja mälestusauhind, mis läks Silvia Mellikule. Üritus toimus Lauluväljaku klaassaalis, kunstiline juht oli Margit Võsa. Osales 5 koori. Esmakordselt laulis kontserdil ka uus Tartu kammernaiskoor Liivitar Vaike Uibopuu juhatusel. Plaadi ilmumist ja sisu kajastas ajakiri Muusika ning mainis ära ka stipendiumi ja mälestusauhinna saajad.
30. märtsil viisime läbi iga-aastase volikogu aruandluskoosoleku Tallinna Keskraamatukogu saalis. Tähtis päevakorrapunkt oli seltsi põhikirja muutmine, paranduste sisseviimine ja kinnitamine. Huvitava ettekande tegi lektor Ülli Kukumägi.
Märtsi keskel valmis seltsi uus laulik, 8. väljaanne KÕIK MUUTUB LAULUKS tiraažiga 1000 eksemplari. Kogumiku, mis sisaldab 24 laulu, koostasid Margit Võsa, Anneli Surva, Andrus Siimon, Toomas Voll ja Aivar Leštšinski, toimetaja oli Anneli Surva.
13. aprillil andsid neidudekoorid Soomes, Helsingi Alppila kirikus kontserdi MINU ARM. Vägesid juhatas Toomas Voll. Osales 4 neidudekoori.
23.- 27. maini reisisid naiskoorid Ahvenamaale. 8 naiskoori 142 laulja ja dirigendiga sõitis kolme bussiga Tallinnast laevaga Mariehamni. Anti kaks kontserti: Jomala Püha Olavi kirikus ja Stallhageni välilaval. Kontsertide kunstiline juht oli Anneli Surva. Külastati Ahvenamaa huvitavamaid paiku ja vaatamisväärsusi. Reisi sujuva korralduse, majutuse ja toitlustuse eest hoolitses Marika Murumaa..
29. aprillil lahkus pärast rasket haigust koorjuht ja seltsi juhatuse liige Aivar Leštšinski.
4. juunil oli taaskord au koos Eesti Lipu seltsiga tähistada lipupäeva Toompeal, Kuberneri aias lipu heiskamisega Pika Hermanni torni. Naiskoorid laulsid koos Kaitseväe Orkestriga.
Suve algust ilmestas laulupidu, millest võttis osa 118 naiskoori 3527 lauljaga. Selle liigi eriliseks hitiks kujunes seto viisi seade Kergotamine Külli Kiivet juhatusel. Laulupeol seisis dirigendipuldis ka seltsi juhatuse liige Andrus Siimon.
Peo eel, 4. juunil anti Kadrioru roosiaias laulupeole pühendunud isikutele tänumeened – kodarrahad, mille pälvisid meie seltsist Silvia Mellik, Vaike Uibopuu, Merike Toro, Olev Oja ja Meeli Müller.
Sügishooaeg algas seltsi 25. aastapäeva ettevalmistamisega, mis kulmineerus 19. oktoobril suurejoonelise kontsertetendusega KÕIK MUUTUB LAULUKS Pärnu kontserdimajas. Vaheldusrikkas kavas osales 4 neidudekoori ja 10 naiskoori ning saalis kuulasid ja laulsid kaasa enamus meie seltsi liikmeskoore, kes suuremas, kes väiksemas koosseisus. Kunstiline juht ja lavastaja oli Toomas Voll. Kuulutati välja uued auliikmed, kes said rinda kuldsed hoburaudsõled. Need pälvisid endised seltsi esinaised Kaie Kuslap, Tiia Penjam, Maire Pedak ja seltsi endine vastutav sekretär Meeli Müller.
Järgnes isadepäeva pidulik kontsert Estonia kontserdisaalis 10. novembril pealkirjaga PÜHAPÄEV KOOS ISAGA. Laval oli 5 koori, näitetrupp ja rahvatantsijad. Tervitussõnad ütlesid seltsi esinaine Margit Võsa ja naisliidu uus esinaine Mailis Alt. Eesti Naisliit kuulutas välja aasta isa, kelleks valiti endine Eesti Meestelaulu Seltsi esimees Arvi Karotam. Kontserdi kunstiline juht oli seltsi juhatuse uus liige Mait Männik, kõike koordineeris ja toimetas Marika Murumaa. Kontserdi salvestas ERR ja õhtul sai ülekannet näha ETV-s.
1. detsembril andsid Lõuna-Eesti regiooni naiskoorid esimese advendikontserdi TAEVATEEL Tartu Pauluse kirikus. Osales rekordarv nais- ja neidudekoore, kokku 15. Kunstiline juht oli Ülle Sakarias.
7. detsembril esinesid 4 neidudekoori ja Käsikellastuudio KellaRing kontsertansambel Tallinna Jaani kirikus oma jõulukontserdiga JÕULUPUUDUTUS. Kunstiline juht oli Toomas Voll.
14. detsembril laulsid aga naiskoorid samuti Jaani kirikus advendikontserdil TALVETEEL. Osales 8 naiskoori ja kunstiline juht oli Reeda Toots.
15. detsembril sõitsid 5 neidudekoori Rootsi, et anda jõulukontsert pealkirjaga JÕULURÕÕM Stockholmi Jakobi kirikus. Kunstiline juht taas Toomas Voll.
Oli tegus ja rõõmurohke juubeliaasta, toimus 12 eriilmelist kontserti, üllitati CD duubelplaat ja naiskoori laulik. Juhatus töötas hoolega, aasta jooksul toimus 8 koosolekut. Seltsiga liitus 4 uut naiskoori, ning hetkel on meie liikmeiks 63 naiskoori ja 7 neidudekoori. Oleme üheskoos igati elujõuline ja jätkusuutlik selts.
Täname oma toetajaid: Eesti Kultuuriministeeriumit, Tallinna linna, Eesti Kultuurkapitali, Eesti Kooriühingut ja Eesti Naisliitu ning koostööpartnerit Eesti Lipuseltsi.
Eesti Kooriühing valis 2019. aasta dirigendiks Triin Kochi, aasta koorideks Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori (Triin Koch) ja VENÜ naiskoori Vanaemad (Silvia Mellik ja Reet Ratassepp), aasta korraldajateks Ave Sopi ja Margit Võsa. Toomas Voll nimetati Eesti Kooriühingu auliikmeks.
2018
Eesti Vabariigi 100. sünniaastapäeva väärikaks tähistamiseks planeerisime kolm erinevat kontseti. Neist esimene oli neidudekooride kontsert-jumalateenistus SÜDAMEST SÜDAMESSE 4. veebruaril Stockholmi Püha Jakobi kirikus. Laulsid Tartu neidudekoor Kurekell, Tallinna Reaalkooli tütarlastekoor, Haapsalu neidudekoor Canzone ja Üle-eestiline neidudekoor Leelo. Kontserdi kunstiline juht oli Toomas Voll, teenis kirikuõpetaja Tiit Pädam. Koore tervitasid suursaadik Merle Pajula ja seltsi esinaine Margit Võsa.
11. veebruaril toimus järgmine vabariigi sünnipäevale pühendatud neidudekooride kontsert HETKEDE HELINAD Viljandi Jaani kirikus. Laulsid Musamari Koorikooli tütarlastekoor, Elva Gümnaasiumi neidudekoor, Pärnu Muusikakooli tütarlastekoor Argentum Vox ja Viljandi Noorte Sümfooniaorkestri Koor. Kunstiline juht oli Toomas Voll.
Kolmas vabariigi sünnipäeva tähistav naiskooride kontsert KODU KOLM VÄRVI toimus Pärnu Eliisabeti kirikus 17. veebruaril. Osa võttis 10 koori: naiskoorid Virvik, Ilo ja Meelika, Pärnu naiskoorid Linda ja Leelo, Vändra Valla naiskoor, Suurupi naiskoor Meretule ja Võru koor Tempera. Kõlasid ka võimsad ühendkoorilaulud, kus osalesid lisaks veel Nõmme Õpetajate Naiskoor ja Märjamaa naiskoor Paula. 2017. aasta naiskoori tiitli pälvis Üle-eestiline neidudekoor Leelo, dirigent Külli Kiivet. Võru koor Tempera pälvis aga aasta naiskoorina tunnustuse panuse eest kohalikku kultuuriruumi. Koori dirigent on Signe Rõõmus. Kontserdi kunstiline juht oli Toomas Voll.
Seltsi juhatuse esinaine Margit Võsa pälvis vabariigi presidendilt kõrge tunnustuse, valgetähe V klassi teenetemärgi, tegevuse eest koorijuhi ja naiskoorilaulu edendajana. Pidulik üleandmistseremoonia toimus 22. veebruaril Tartu Ülikooli Narva Kolledžis.
Seltsi auliige ja väärikas dirigent Silvia Mellik tähistas oma 85. sünnipäeva 3. märtsil koorikontserdi ja meeleoluka koosviibimisega Estonia Talveaias ning 5. märtsil andsid tema auks Glehni lossis kontserdi ka Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline naiskoor ja Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoor.
10. – 11.märtsil toimus selle aasta suurim üritus – VII nais- ja neidudekooride võistulaulmine Tallinna Ülikooli aulas. Osales 26 naiskoori ja 5 neidudekoori. Žüriisse kuulusid Mara Marnausa (Läti), Uku Joller ja Pärt Uusberg. Kunstiline juht oli Merike Toro, korralduse eest vastutasid Marika Murumaa ja Meeli Müller. Klassikaraadio salvestas teisel päeval esinenud koorid ja kajastas võistulaulmist oma saatesarjades Delta ja Luukamber.
7. aprillil pidasime seltsi volikogu aruande – ja valimiskoosoleku Tallinna Keskraamatukogu saalis. Kuulati ära aruanne ja eelseisvad tegevused ning revisjonikomisjoni aruanne, seejärel kinnitati majandusaasta aruanne. Juhatuse esinaiseks valiti üksmeelselt taas Margit Võsa, kes soovis jätkata tööd samade juhatuse liikmetega. Volikogu lõppes David Vseviovi huvitava ettekandega “Kuidas mõista minevikku”.
Kevadise kontserdireisi peaproovina toimus Tallinna Metodisti kirikus 14. aprillil nelja naiskoori ja kolme meeskoori ühiskontsert HOIA, JUMAL, EESTIT. Solistiks Arete Teemets, orelil Ene Salumäe ja kunstiline juht oli Andrus Siimon.
Sama seltskond, 160-ne liikmeline ühendkoor, startis laevaga Tallinnast 27. aprillil, et anda esimene kontsert Turu toomkirikus, 28. aprillil Stockholmi Sofia kirikus ja 29. aprillil Riia Toomkirikus. Ühendkoori moodustasid naiskoorid Gaudete ja Carmina, TTÜ Akadeemiline Naiskoor, Teaduste Akadeemia naiskoor ja meeskoor, Tallinna Ülikooli meeskoor ja Virumaa meeskoor. Juhatasid Andrus Siimon, Indrek Vijard, Margit Võsa, Jana Perens, Mait Männik ja Merike Toro. Selline nais-ja meeskooride ühiskontsert oli seltsil uus väljakutse, mis õnnestus 100-protsendiliselt. Repertuaar koosnes üksnes kodumaisest sakraalmuusikast, kus peateoseks oli Margo Kõlari PIRITA MISSA. Kontserdireisil oli kaasas ka Marge-Ly Rookäär Klassikaraadiost, kes pisteliselt salvestas ja kirjutas artikli kultuurilehele SIRP. Laevareisi suurepärase logistika eest hoolitses Marika Murumaa.
Lipupäeva tähistati koos Eesti Lipu Seltsiga traditsiooniliselt 4. juunil Toompeal. Laulsid seltsi koorid koos Kaitseväe orkestriga.
Isadepäeva kontsert, ISAKENE, TAADIKENE, toimus 11. novembril Estonia kontserdisaalis. Pidukõne pidas vabariigi peaminister Jüri Ratas. Laulsid Üle-eestiline neidudekoor Leelo, Tartu neidudekoor Kurekell, Tartu Poistekoor ja Üle-eestiline tütarlastekoor Ilmalilled. Lisaks veel väikesed solistid ja instrumentalistid. Kunstiline juht oli Vilve Maide. Aasta isaks valiti Einart Kask, kaheteistkümne lapse isa Viljandimaalt. Otseülekande kontserdist tegi Tallinna Televisioon.
Detsembrist algasid advendikontserdid: 2. detsembril Tartu Pauluse kirikus Lõuna-eesti nais-ja neidudekooride kontsert JÕULURÕÕM, 8. detsembril Tallinna Jaani kirikus neidudekooride advendikontsert JÕULUPUUDUTUS, 15. detsembril Talllinna Rootsi-Mihkli kirikus naiskooride advendikontsert HELLALT HELISEDES. Ühendkooride advendikontserdid JÕULUVALGUS KOIDAB toimusid 15. detsembril Tallinna Jaani kirikus ja 16. detsembril Tartu Pauluse kirikus. Kontsertide kunstilised juhid olid vastavalt Vilve Maide, Toomas Voll, Elen Ilves ja Andrus Siimon. Kokku osales kontsertidel 20 naiskoori ja 2 meeskoori. Oli tõeliselt kontsertiderohke aasta – kokku 13 kontserti.
Seltsi kuulub 60 naiskoori ja 7 neidudekoori.
Eesti Kooriühing valis 2018. aasta dirigendiks Toomas Volli.
2017
Aasta alguses, 11. veebruaril, toimus Helsingis Alppila kirikus meie eesti neidudekooride kontsert „Õnn ja arm“ mis pühendati Eesti Vabariigi 99. sünnipäevale. Osalesid tütarlastekoor Ellerhein, neidudekoor Kurekell ja Üle-eestiline neidudekoor Leelo. Kunstiline juht oli Toomas Voll.
18. veebruaril andsid naiskoorid Tallinnas vabariigi sünnipäeva auks kontserdi Niguliste Muuseum-kontserdisaalis pealkirja all „Isamaa ilu hoieldes“. Osales rekordarv koore: Avinurme naiskoor, Viljandi naiskoor Eha, Pärnu naiskoorid Leelo ja Linda, Mustvee naiskoor Meeliko, Võru koor Tempera, Tõrva kammernaiskoor, Nõmme Õpetajate naiskoor, Tallinna naiskoorid Gaudete, Helia, Ilo, Virvik, TTÜ Vilistlasnaiskoor ja TTÜ Akadeemiline Naiskoor, kokku 14 koori. Kunstiline juht oli Aivar Leštšinski. Seltsi patroon Ingrid Rüütel kuulutas välja Aasta naiskoori 2016, ja selleks pärjati Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor, dirigendid Aivar Leštšinski ja Jana Perens.
Emakeelepäevale ja Ungari rahvuspühale pühendatud üritus koostöös MTÜ Fenno-Ugria Seltsiga toimus 14. märtsil Hopneri Majas. Ungari-Eesti kultuuriõhtul meenutati Sandor Petöfi ja Kristjan Jaak Petersoni. Muusikalist vahepala pakkusid Tiiu Peäske viiuliõpilased, laulsid Rahvusraamatukogu naiskoor, kammernaiskoor Lu ja lastekoor Ellerhein. Luulet lugesid Tünde Toth ja Tõnu Oja.
8.- 9. aprillil sõitsid naiskoori Lätimaale, et anda kontsert Riia Püha Maarja Magdaleena kirikus. Osales 8 naiskoori: Võru Tempera, Haapsalu Kaasike, Võru Kannel, Kuusalu Kadri, Pärnu Linda, Vändra valla naiskoor ja TTÜ Vilistlaste naiskoor ja naiskoor Ilo. Kontserdi kunstiline juht oli Margit Võsa.
23. aprillil toimus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kammersaalis seltsi volikogu aruandekoosolek, millele järgnes Külli Kiiveti hääleseade koolitus. Päeva teises pooles leidis aset seltsi ajaloos oluline tähtsündmus – dirigendi ja pedagoogi, Arvo Ratassepa Fondi asutamine. Maestrot meenutasid kolleeg Ene-Juta Üleoja, poeg Priit Ratssepp, dirigendid Raul Talmar ja Hirvo Surva. Ratassepa laule esitasid naiskoor Carmina ja Tallinna Ülikooli Meeskoor.
Lipupäeval, 4. juunil kogunesid naiskoorid taas Toompeale, et koos Eesti Lipu Seltsiga päeva ühislaulmisega pidulikult alustada. Ühendkoore juhatas Andres Heinapuu.
27. mail tähistas helilooja ja koorijuht Tiina Kiilaspea Tallinna Ülikooli aulas oma 70. sünnipäeva kooride kontserdiga.
Dirigendi ja seltsi esimese auliikme, Lembit Verlini 100. sünniaastapäeva tähistati 29. oktoobril Eesti Muusika ja Teatriakadeemia kammersaalis. Ettekandele maestrost järgnes kontsert, kus laulsid naiskoor Vanaemad ja Tallinna Männikäbi lasteaia ja Meero Muusiku lapsed. Ürituse korraldas EMTA koostöös ENLS-iga.
Seltsi sügishooaeg algas 4. novembril neidude- ja tütarlastekooride dirigentide teabepäevaga Tallinna Reaalkoolis. Päevakavas tutvustas Toomas Voll 2017/2018 hooaega, Margit Võsa rääkis Eesti 100 üritustest, mida selts korraldab ja liikmeksastumisest. Lektoritena esinesid Hanna-Liis Lao ja Vilja Sliževski ning Triin Koch viis läbi 2019. aasta laulupeo lauludega töötoa.
Aasta suurimal ja tähtsamal üritusel, traditsioonilisel isadepäeva kontserdil „OMA ISA MOODI“ 12. novembril Estonia kontserdisaalis laulsid Naiskoor Vanaemad ja TTÜ Akadeemiline Naiskoor, lisaks esinesid veel Vanalinna Hariduskolleegiumi koorid, orkestrid, instrumentalistid, solistid ja teatrikooli õpilased. Kunstiline juht oli Jana Perens ja produtsent Marika Murumaa. Aasta isa tiitli pälvis Meelis Sibrits. Kontserdist tegi otseülekande ETV.
25. novembril, neidudekooride advendikontserdil „Jõulupuudutus“ Tallinna Jaani kirikus laulsid Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoor, Musamari Koorikooli tütarlastekoor, Kullo tütarlastekoor Ellerhein, Haapsalu tütarlastekoor Canzone ja ETV tütarlastekoor. Kunstiline juht oli Toomas Voll.
Seltsi algatusel sai 2. detsembri teoks esimene Lõuna-Eesti neidudekooride advendikontsert „Püha öö“ Tartu Pauluse kirikus Vilve Maide ja Kadri Sepa ning naiskoori Emajõe Laulikud eestvedamisel. Kontserdil osalesid Elva Gümnaasiumi neidudekoor, Viljandi Noorte Sümfooniaorkestri koor, Miina Härma Gümnaasiumi neidudekoor, Elleri tütarlastekoor, neidudekoor Kurekell ja külalisena Tartu Poistekoor.
9. detsembril, naiskooride advendikontserdil „Hell kumin“ Jaani kirikus laulsid naiskoorid Gaudete, Carmina, Virvik, Vanaemad, Haapsalu Kaasike, TLÜ vilistlaskoor Helia, kammernaiskoor Lu ja Tallina Ülikooli naiskoor. Kunstiline juht oli Mait Männik.
Aastalõpu seisuga kuulub seltsi 65 naiskoori ja 6 neidudekoori.
Eesti Kooriühing valis 2017. aasta dirigendiks Külli Kiiveti ja aasta korraldajaks Jana Perensi.
2016
Aasta algas suurejoonelise projekti ettevalmistusega – seltsi kooride kontsertreisiga Peterburi 20.-23. veebruarini, pühendusega Eesti Vabariigi 98. aastapäevale. Osales 10 seltsi liikmeskoori ligi 180 lauljaga: Tallinna Ülikooli Vilistlasnaiskoor Helia, naiskoorid Domina, Gaudete, Carmina ning Lähte ja Rakke naiskoorid, Luunja naiskoor Jõeõed, naiskoorid Tempera ja Kannel Võrust ning Tartu Ülikooli Akadeemilise naiskoori Tallinna vilistlaskoor. Kontserdid toimusid 21. veebruaril kell 15 kultuurikeskuses „Moskovski“ ja 22. veebruaril kell 19 Peter-Pauli luteri kirikus. Kõlasid muusikateosed nii vene (Kastalski, Denissova, Rahmaninov, Tanejev) kui ka eesti (Tubin, Aints, Ernesaks, Kruusimäe) heliloojatelt. Kontsertidel osalesid ka kohalikud koorid. Lisaks kontsertidele külastati Kroonlinna, Peeter-Pauli kindlust, muuseumi Petrovskaja Akvatorija, Mosaiigimuuseum-kirikut „Spas na Krovi“ ja Jaani kirikut. Kontsertreisiga, mille korraldajad ja kunstilised juhid on Margit Võsa ja Aivar Leštšinski, lõi selts mitmeid kultuurisidemeid Peterburi kooridega ning andis eesti naiskooriliikumisele rahvusvaheline mõõtme.
17. märtsil tähistasime professor Arvo Ratassepa 90. sünniaastapäeva. Hommikul asetati Metsakalmistul lilled ja küünlad maestro hauale ning kell 19 algas kooride kontsert Tallinna Ülikooli aulas. Osalesid Naiskoor Carmina, Tallinna Ülikooli Meeskoor, Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor, Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor, Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor ja Tallinna Kammerkoor. Juhatasid Margit Võsa, Jüri Rent, Andrus Siimon, Igor Nikiforov, Jana Perens ja Aivar Leštšinski. Maestrot meenutasid Martin Viirand ja poeg Priit Ratassepp. A. Ratassepa mälestuauhind anti üle Aivar Leštšinskile. Kontserdi salvestas Klassikaraadio.
18.märtsil toimus mälestusõhtu Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, kus maestrot meenutasid Ene Üleoja, Kuno Areng, Margit Võsa, Aivar Leštšinski ja poeg Priit Ratassepp. Õhtut juhtis Viktoria Jagomägi. 31. märtsil sai teoks analoogne mälestusõhtu Tartu Heino Elleri nimelises Muusikakoolis. Arvo Ratasseppa meenutasid Vaike Uibopuu, Alo Ritsing, Mall Johanson, Margit Võsa ja pojad Priit ja Jüri Ratassepp. Vaadati filmi maestrost ning kuulati helisalvestusi tema loomingust. Õhtut juhtis taas Viktoria Jagomägi, väljas oli näitus.
10.aprillil toimus Eesti Keele Instituudi saalis seltsi volikogu aruande-ja valimiskoosolek. Kuulati esinaise Margit Võsa kokkuvõtet aasta tegevusest, kinnitati majandusaasta aruanne. Külalisena esines imagoloog ja endine ajakirjanik Raul Rebane. Seltsi esinaiseks valiti tagasi Margit Võsa, uuteks juhatuse liikmeteks kinnitati Meeli Müller ja Toomas Voll. Uuteks revisjonikomisjoni liikmeteks valiti Triin Tommingas ja Kaili Siilak. Tänati kauaagese tegevuse eest seltsis Elviira Lille ja Malle Freimanist ning Kai Ellipit. Tervitati uut raamatupidajat Virge Musta. Päeva lõpetas Toomas Volli info eesootava laulupäeva kohta.
4. juuni kell 7.30 laulsid naiskoorid lipupäeva tähistamisel Toompeal, sealt sõideti edasi Pärnusse ja kell 17 toimus Pärnus Rüütli platsil koos Eesti Lipu Seltsiga pidulik miiting. Uhkes rongkäigus liiguti vallikääru, kus kell 18 algas Üle-eestiline neidude- ja naiskooride laulupäev “ÜLE MAARJAMAA”. Osales 80 koori, eraldi plokina astusid üles neidudekoorid. Lavastus oli uhke, pidu võimas ja eelarve suur. Kunstiline juht Toomas Voll ja vastutav sekretär Irja Targama koos meeskonnaga olid palju vaeva näinud. Lauljad jäid väga rahule. Kontserdil kuulutati välja ka AASTA NAISKOOR 2015 – Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor, dirigent Triin Koch. Tiitli andis üle seltsi patroon Ingrid Rüütel. Järgmisel hommikul toimus laulupäeva ja Pärnu Koorifestivali raames kontsert-jumalateenistus, Max Filke Missa ettekanne Pärnu Eliisabeti kirikus. Laulsid naiskoor Vanaemad, Tõrva Kammernaiskoor, Avinurme naiskoor ja naiskoor Carmina. Orelil Õnne-Ann Roosvee, juhatas Margit Võsa.
30. juunil lahkus vastutava sekretäri ametikohalt Irja Targama ja 1. augustist asus tööle Marika Murumaa.
Sügisene hooaeg algas 8. oktoobril Tallinna Reaalkoolis neidudekooride dirigentidek teabepäevaga, mida juhtis Toomas Voll. Esinesid mitmed huvitavad lektorid – Külli Kiivet, Sirje Medell, Kaie Tanner. Kaastegev oli neidudekoor Leelo. Osalejad said ka vastavad tunnistused.
13. novembril toimunud traditsioonilise isadepäeva kontserdi kunstiline juht ja vahetekstide autor oli Riina Roose. Pidupäevakõnega esines Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid, kes andis üle ka aasta isa tiitli Tiit Sokule. Kontserdil laulsid tütarlastekoor Ellerhein, Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoor ja Eesti Koorijuhtide Naiskoor ning Linnateatri näitlejad. Musitseerisid Nõmme Muusikakooli saksofonieriala õpilased.
Jõulukuul korraldasime kaks advendikontserti Tallinna Jaani kirikus. 3. detsembril laulsid neidudekoorid ja 10. detsembril naiskoorid. Kunstilised juhid olid vastavalt Toomas Voll ja Anneli Surva. Kontsertidel osales 5 neidude- ja 7 naiskoori, kaastegev orelil oli Õnne-Ann Roosvee.
Eesti Kooriühing valis 2016. aasta dirigent-muusikaõpetajaks Vilve Maide.
2015
Jaanuaris alustasime Vabariigi aastapäevale pühendatud naiskooride kontserdi ettevalmistamisega Tartu Pauluse kirikus, mis toimus 21. veebruaril. Kohapealne korraldaja oli naiskoor Emajõe Laulikud ja kava pani kokku Vilve Maide. Osales 6 koori: Carmina, Domina, Tempera, Tallinna Ülikooli naiskoor ja Tartu Ülikooli Akadeemilise naiskoori Vilistlaskoor, Pidupäevakõne seltsi patroonilt Ingrid Rüütlilt kes andis naiskoorile Carmina üle ka aasta naiskoori tiitli. Pärast kontserti ootas kõiki mõnusate küpsetistega teelaud.
Toimusid kohtumised sponsoritega Eesti Toiduliidust ja erakirjastusest.
14. märtsil toimus Hopneri Majas Kooriühingu kontsertide sarjast „Kahekõne“ üritus „Kahe lipu lugu“, kus laulsid Eesti Rahvusraamatukogu naiskoor ja naiskoor Virvik. Väljas olid seltsi eelkäijate, Tartu ja Tallinna Naislaulu Seltside ajaloolised lipud ja kroonikaraamatud. Meenutasid Kaie Pöial ja Mall Pärn. Üritus jäädvustati DVD-le.
11.-12. aprillil toimus selle aasta suurim sündmus – seltsi 20. aastapäevale pühendatud nais- ja neidudekooride võistulaulmine Tallinna Ülikooli aulas. Osales 34 naiskoori ja 5 neidudekoori. Žüriisse kuulusid Aira Birzina (Läti), Kadri Hunt ja Alo Ritsing. Kunstiline juht oli Margit Võsa, korralduse eest vastutas ja bukleti koostas Meeli Müller.
18. aprillil toimus Tallinna Keskraamatukogu saalis seltsi volikogu aruandekoosolek. Kuulati esinaise Margit Võsa kokkuvõtet aasta tegevusest, kinnitati majandusaasta aruanne. Põhjaliku ja analüüsiva kokkuvõtte võistulaulmisest tegi Kadri Hunt. Toomas Voll tutvustas 2016. aasta laulupäeva repertuaari. 30. mail kandsid 14 naiskoori Tallinna metodisti kirikus ette suurpojekti – Max Filke Missa in honorem St. Caroli Boromaei. Juhatas Margit Võsa, orelil saatis Piret Aidulo. 4. juuni varahommikul laulsid Tallinna naiskoorid Toompeal Eesti lipu päeva auks. Teine Max Filke Missa kontsert toimus Tartu Jaani kirikus 6. juunil, seal laulis 9 naiskoori. Kontserdid võeti nii lauljate kui publiku poolt väga soojalt vastu.
8. augusti toimus koorijuhi ja pedagoogi Ants Söödi 80. sünniaastapäevale pühendatud mälestusmärgi avamine ja kontsert Elva lauluväljakul. Kunstiline juht oli Külli Kiivet ja projektijuht ning korraldaja Meeli Müller. Mälestusmärgi autor skulptor Tiiu Kirsipuu. Kontserdil laulsid Tallinna Üliõpilassegakoori ja segakoori Olevine vilistlaskoor, Eesti Koorijuhtide Naiskoor, Tartu Hansa segakoor ja Elva koorid. Juhatasid mitmed Söödi õpilased – Aarne Saluveer, Lydia Rahula, Aivar Mäe, Külli Kiivet, Eva Kams jt. 1. septembrist lahkus omal soovil töölt seltsi vastutav sekretär Meeli Müller ja tema ametikohale asus tööle IrjaTargama.
Isadepäeva kontserdi „Isaks kasvamine“ idee autor ja kunstiline juht oli Reeda Toots-Kreen, kes ehitas kontserdi üles tempokalt ja tujuküllaselt. Kooridest laulsid ETV lastekoor ja tütarlastekoor, Revalia poistekoor, NUKU koor, kammernaiskoor LU ja Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline naiskoor, koore saatis ja vahepalu esitas Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli rütmimuusika ansambel Siima Aimla juhatusel. Pidupäevakõnega esines välisminister Marina Kaljurand, Aasta isa tiitli sai Kalevi Kaur, kauaaegne Viljandimaa vallavanem.
13. detsembril toimus Kaarli kirikus tütarlastekooride advendikontsert „Jõulupuudutus“, kus astusid üles ETV kontsertkoor, tütarlastekoor Ellerhein, Musamari Koorikooli tütarlastekoor, Tallinna Reaalkooli tütarlastekoor ja Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoor. Juhataid Ingrid Kõrvits, Külli Kiivet, Silja Uhs, Tiina Mee, Heli Roos ja Ave Sopp. Kontserdi kunstiline juht oli Toomas Voll. Samal päeval tähistas Teater NO99 aatriumis kontserdiga oma 80.sünnipäeva Olev Oja. Kontserdil esinesid naiskoor Virvik, Eesti Rahvusmeeskoor ja kammerkoor Collegium Musicale. Juhatasid Olev Oja, Mikk Üleoja ja Endrik Üksvärav. Kontserdil anti üle Gustav Ernesaksa Fondi stipendiumid, millest koorimuusika arendusstipendiumi pälvis Meeli Müller.
Eesti Kooriühing valis 2015. aasta korraldajateks Maarja Ülperi, Triin Araku ja Meeli Mülleri. Aasta plaadi vääriliseks valiti CD “Võrsed”.
2014
6. veebruaril toimunud juhatuse koosolekul kinnitati seltsi arengukava aastateks 2014 – 2020. 9. veebruaril Tartus Vanemuise kontserdimajas ja 16. veebruaril Tallinnas Estonia kontserdisaalis laulsid meie parimad naiskoorid koos teiste kooridega Miina Härma 150. sünniaastapäevale pühendatud kontsertidel. 22. veebruaril toimus Eesti Vabariigi 96. aastapäevale pühendatud kontsert Metodisti kirikus, kus laulsid Avinurme naiskoor, Pärnu naiskoor Linda, naiskoorid Virvik ja Gaudete ning TTÜ akadeemiline naiskoor ja TTÜ vilistlaskoor. Kuulutati välja AASTA NAISKOOR – Emajõe Laulikud (dirigent Vilve Maide, koormeister Mariell Piispea). Pidupäevakõnega esines seltsi ptroon proua Ingrid Rüütel. 16. märtsil toimunud Arvo Ratassepa mälestukontserdil Hopneri majas laulsid Eesti Teaduste Akadeemia nais- ja meeskoor. Arvo Ratassepa mälestusauhinna pälvis koorijuht ja pedagoog Linda Kardna. Kontserdi kunstiline juht oli Andrus Siimon. Seltsi volikogu koosolekul Eesti Keele Instituudi saalis 3. mail kinnitati seltsi uueks juhatuse esinaiseks Margit Võsa ja liikmeteks Andrus Siimon, Anneli Surva, Anne Nelling ja Aivar Leštšinski.
Kevadhooaeg kulus seltsi CD duubelplaadi ettevalmistamisele ning juuli alguseks see ka valmis. Duubelplaat EESTI NAISLAULU SELTS 20 on läbilõige eesti heliloojate rikkalikust naiskooriloomingust kuni tänapäevani välja.
Samuti sai laulude valikul väga oluliseks ka koorijuhtide valik – et oleks laule juhatamas võimalikult paljud praeguse aja tuntumad naiskooride juhid üle Eesti ja neid sai 29. Plaatidel laulab kokku 25 erinevat koori – 16 naiskoori ja 9 neidudekoori ja muusikat on ligi 1,5 tundi. Kokku kõlab 34 laulu, neist esimesel CD-l 19, teisel 15.
Salvestused on tehtud meie parimates saalides ja kirikutes – Mustpeade Majas, Eesti Ajaloomuuseumis, Kaarli kirikus, Viimsi Püha Jaakobi kirikus jne.
Plaadi juurde kuuluvast bukletist saab ülevaate seltsi tegevusest 20 aasta jooksul, tõlgituna ka inglise keelde. Toimetaja ja koostaja oli Margit Võsa ja produtsent Meeli Müller. Augustikuus käivitus Max Filke Missa projekt, millest osavõtuks registreerus 19 naiskoori ning suurvorm kantakse ette 2015. aasta mai ja juuni kuus Tallinnas ja Tartus.
19. oktoobril tähistasime Estonia kontserdisaalis piduliku kontserdi ja plaadiesitlusega seltsi 20. aastapäeva kõikide seltsi liikmeskooride osavõtul. Kontserdi kunstiliste juhtide Killu Rikkeri ja Sander Tamme ideed olid huvitavad ja lavastus kaasahaarav. Korralduse eest vastutas Meeli Müller. Laval olid ajaloolised seltsi eelkäijate, Tartu Naislaulu Seltsi (pühitsetud 1937.a.) ja Tallinna Naislaulu Seltsi (pühitsetud 1938.a.) lipud, ning nendest anti pidupäevakõnes ka huvitav ülevaade. Kuulutati välja uued auliikmed: Alo Ritsing, Viktoria Jagomägi, Maiu Linnamägi ja Elviira Lill. Kõik koorid said mälestuseks kaasa uue CD.
Isadepäeva kontserdi Estonia kontserdisaalis lavastasid Järvamaa tuntud tegijad Ave ja Andris Avamered, muusikajuht oli Külli Kiivet. Meeleoluka kontserdi tegid huvitavaks ekraanil kuvatud liivajoonistused. Üle-eestilise neidudekoori Leelo, Eesti Rahvusraamatukogu naiskoori ja naiskoori Carmina kõrval esinesid veel mudilased, mitmed ansamblid ja instrumentalistid. AASTA ISA tiitli pälvis lennusalga eskadrilli ülem Valeri Kutuzov.
22. novembril korraldasid Tartu ja Tartumaa naiskoorid ja Lõuna-Eesti meeskoorid Tartu toimkonna ja Tiigi Seltsimaja eestvedamisel Vanemuise kontserdimajas XX laulupäeva.
Aasta lõpetas naiskooride advendikontsert 13. detsembril Rootsi-Mihkli kirikus, mille pühendasime Cyrillus Kreegi 125. sünniaastapäevale. Kontserdil laulsid naiskoorid Baltika, Virvik, Rukkilill, Vanaemad, Helia ja neidudekoor Kevad.
2013
16. veebruaril toimus Pärnu Eliisabeti kirikus Eesti Vabariigi 95. aastapäevale pühendatud kontsert HOIA, JUMAL, EESTIT. Esines 6 naiskoori, loeti ette seltsi patrooni Ingrid Rüütli tervitus. Kunstiline juht oli Hilja Vainula. 4. märtsil sai Eesti Naislaulu Seltsi auliige, koorijuht ja pedagoog SILVIA MELLIK 80. aastaseks. Selle auks korraldasime seltsi poolt kolme koori kontserdi Mustpeade Maja Valges saalis pühapäeval, 3. märtsil. Kontserti juhtisid Riina Roose ja Hirvo Surva. Seltsi volikogu koosolek toimus 6. aprillil Poska (VENÜ) keskuses. Huvitavalt rääkis oma tegevusest EENA president Pille Ruul. Selle aasta suurima ürituse, Põlva laulupäeva eelproovid toimusid 9. mail Tartus ja 16. mail Tallinnas, pidu ise 8. juunil Põlvas, Intsikurmu vabaõhulaval. Osales 55 nais- ja neidudekoori, 5 Põlvamaa mudilaskoori ja Põlva linna puhkpilliorkester. Laulupäeva pealkiri “Nüüd ep on ilus elada” õigustas end igati, sest ilm oli päikesepaisteline ja rongkäik ning kontsert läksid kenasti korda. Peo kunstiline juht oli Triin Koch, korralduse eest seisid hea Meeli Müller ja Indrek Mustimets.
Sügishooaeg algas 28. septembril teabepäevaga koorijuhtidele ja kooride esindajatele. Meiega ühinesid Eesti Kammerkooride Liit ja Eesti Segakooride Liit. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kammersaalis toimunud teabepäeva aktuaalsemad teemad puudutasid kontserdi- ja konkursikavade koostamist, kollektiivide riigitoetust, uut koorijuhtide kutsestandardit kui ka rahvarõivaste ja ehete hooldamist. 10. novembril toimunud isadepäeva kontserdi “NAGU ÕHKU VAJAN SIND” kunstiline juht oli Toomas Voll, vahetakste esitas Indrek Taalmaa.
AASTA ISA 2013 tiitli pälvis ajaloolane Aldo Kals, kes esines mõtlemapaneva sõnavõtuga.
23. novembril korraldas Tiigi Seltsimaja ja Tartu toimkond XIX korda Tartu ja Tartumaa naiskooride laulupäeva Ülikooli aulas. Kunstiline juht oli Triin Koch. Osales 12 nais- ja neidudekoori.
3. detsembri advendikontserdiga ÕHTURAHU Tallinna Metodisti kirikus tähistasime Lydia Koidula 170. sünniaastapäeva. Jõuluklassikat ja L. Koidula tekstidele kirjutatud laule esitasid Nõmme neidudekoor Kevad, naiskoorid Baltika, Gaudete, Ilo, Rukkilill, Vanaemad, Virvik, Rahvusraamatukogu naiskoor ja Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor. Kunstiline juht oli Anneli Surva. Seltsi kuulus 67 naiskoori ja 3 neidudekoori ligi 2000 lauljaga.
2012
10. ja 11. märtsil toimus Ester Mägi 90. sünnipäevale pühendatud nais- ja neidudekooride võistulaulmine Tallinna Ülikooli aulas. Osales 39 koori, neist 7 neidudekoori. Žüriis töötasid Aira Birzin, Ants Soots ja Heli Jürgenson. Kunstiline juht Andrus Siimon, korraldaja ja bukleti koostaja Meeli Müller. Üritust kajastas Klassikaraadio, analüüsivad artiklid ilmusid ajalehes SIRP ja ajakirjas MUUSIKA.
11.-14. aprillini viibis seltsi juhatus koos meestelaulu seltsi juhatusega Brüsselis, kus kohtus Euroopa Parlamendis pr. Siiri Oviiriga ja Euroopa Komisjonis hr. Siim Kallasega. Külastati muuseume ja teisi linna vaatamisväärsusi.
2011
13. oktoobril toimunud isadepäeva kontserdi „Kirjad isale“ idee ja lavastuse teostasid Andrus Siimon ja Linnateatri näitleja Anu Lamp. Pidukõne pidas Evelin Ilves.