Swedbanki nõukogu uus esimees Göran Persson üllatas möödunud nädalal Tallinnas pressikonverentsil rõhutatud kinnitusega, et Swedbank ei plaani lahkuda Eestist ja üldse Balti riikidest. Kas selline rõhuasetus oli ootamatu ka Swedbank Eesti juhatuse eelmisele esimehele Robert Kitile?
Persson rõhutas, et Swedbank ei lahku Eestist ja Balti turult, vaid jääb kindlasti siia. Panite tähele?
Jah, märkasin küll.
Miks oli vaja just sellist rõhuasetust?
Päris täpselt ei oska öelda, miks härra Persson sellist rõhuasetust kasutas. Ju see oli tema jaoks uue juhina oluline maha märkida, et Swedbank ei kavatse [Eestist] lahkuda, sest ju neid küsimusi on kusagil küsitud.
Oli siis õhus võimalus, et Swedbank mõtleb siit lahkumisele?
Mina küll sellist infot ei valda.
2009, masu ajal, räägiti tõsimeeli, et Swedbank võib end Balti turult välja tõmmata. Mäletate?
Mäletan. Aga ka siis oli see pigem jutu, mitte reaalsete tegude tasandil.
Reaalsete tegudeni see õnneks ei jõudnud.
Jah.
Teoreetiliselt rääkides – mida tähendaks Eestile Swedbanki lahkumine?
Sellist stsenaariumi ette näha... Ei ole mõistlik spekuleerida. Meil on 40 protsenti [Eesti panganduse] turust.
Mida see Eesti majandusele tähendaks?
Mitte midagi head kindlasti ei tähendaks.
Mida see halba tooks?
Meie tänased laenuintressi määrad ei ole kõige kallimad, suhteliselt odavad, pakume eraisikutele ja ettevõtetele mitmekümne aastast raha. Tõenäosus, et siia tuleb keegi, kelle kapitali kaasamise võimalus on palju parem – seda lihtsalt ei saa olla. Maailmas ei ole palju paremaid panku. Kui Swedbank peaks mingil põhjusel siin operatsioone koomale tõmbama, siis kindlasti mõjub see pigem halvasti finantseerimise hinnale, raha kättesaadavusele.
Lihtsalt öeldes oleks mõju Eesti majandusele – milline?
Ettevõtetele läheks laenu kaasamine raskemaks ja kallimaks.
Toomas Sildami täispikka intervjuud Robet Kitiga saab lugeda ERR.ee portaalist kolmapäeva hommikul.
Toimetaja: Urmet Kook