Tunne Kelam (PPE-DE). - Härra juhataja, tahaksin märkida, et kui me kutsume üles saatma Gruusiasse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika piirikontrolli missiooni, peaksime kaaluma lähitulevikus ka ELi politseimissiooni Gruusiasse saatmist.
Sylwester Chruszcz (NI). - (PL) Härra juhataja, ma ei saa toetada tänast resolutsiooni Gruusia kohta, kuna minu arvates on see liiga erapoolik. Olukord Kaukaasias on keerulisem kui see, mis on esitatud meie ees olevas resolutsioonis. Tahaksin täiskogule meelde tuletada, et oma praeguste piiride eest tuleb Gruusial Stalinit tänada. Gruusia piirid on Stalini 1920.–1930. aastate poliitika tulemus; ka Stalin ise oli Gruusia päritolu. Lisaks mõjutas Gruusia 1990. aastate poliitika väga palju Suhhumi ametivõimude soovi Gruusiast lahku lüüa. Lisaks ei saa ma aru, miks samad liikmed, kes alles hiljuti toetasid nii entusiastlikult Serbias asuva Kosovo iseseisvust, keelduvad nüüd kahele ajaloolisele Kaukaasia rahvale iseotsustamise õiguse andmisest. Ma toetan siiski rahvusvahelisi jõupingutusi dialoogi ja rahuprotsessi edendamiseks Kaukaasias.
Tunne Kelam (PPE-DE). - Härra juhataja, ma tahaksin toetada kolleegi James Ellesi esialgset muudatusettepanekut, kes tegi ettepaneku uue lõike kohta, milles sätestatakse, et EL tunnustab olulist panust ELi kaitsmisse ballistiliste pikamaarakettide eest, mis tagatakse USA raketitõrjesüsteemi rajamisega Euroopasse.
Frank Vanhecke (NI). – (NL) Härra juhataja, ELi-USA tippkohtumist käsitlev resolutsioon hõlmab loomulikult suurt hulka erinevaid teemasid. Paljud resolutsioonis sisalduvad seisukohad on minu jaoks täielikult vastuvõetamatud, samas kui teised on äärmiselt väärtuslikud. Seega ei olnud mul muud valikut kui keelduda.
Tahaksin siiski lisada, et resolutsiooni oleks tulnud kõigepealt lisada selge peatükk, milles tuletatakse Ameerika Ühendriikidele meelde, et nad ei tohiks häirida Euroopa Liidu võimalikku laienemist. Viis, kuidas Ameerika Ühendriigid regulaarselt sekkuvad, et toetada vastuvõetamatut Türgi juhtumit, on minu arvates lubamatu sekkumine Euroopa asjadesse. Ameerika Ühendriigid peavad aru saama, et NATO ning Euroopa Liidu ja Euroopa elanike huvide vahel on suur erinevus. Türgi ei saa Euroopa Liiduga ühineda, sest ta ei ole Euroopa riik. Me palume, et Ameerika Ühendriigid seda arvesse võtaksid.
Mario Borghezio (UEN). - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma võtan raportis käsitletud Guantánamo vangidele hüvitise maksmise teemat kui võimalust tuletada meelde, et endiselt on vaja lahendada üks teine tsiviilelanikest ja sõjaväelastest vangidega seotud juhtum: see hõlmab ühte liikmesriiki, kes on tegelikult Euroopa Liidu üks asutajariike.
Eile otsustas Itaalia kõrgem apellatsioonikohus Itaalia sõjaväelastest ja tsiviilelanikest kinnipeetavate kasuks, kes taotlesid hüvitist töö eest vangilaagrites Teise maailmasõja ajal. See on lahendamata moraalne küsimus, millele ma olen püüdnud korduvalt juhtida käesoleva parlamendi presidendi tähelepanu. Ma olen kõnealuse küsimuse esitanud ka kantsler Merkelile: ta väitis iseenda nimel, et ta tunnistab kõnealuse probleemi lahendamise vajadust.
Nüüd, kui on lõpuks nurjatud Saksamaa Liitvabariigi katsed kohtuotsuse tegemisega viivitada, tekib küsimus, kas rohkem kui kuuskümmend aastat pärast sõja lõppu otsustab Saksamaa Itaalia sõjaväelastest kinnipeetavatele hüvitist maksta.
Neil Parish (PPE-DE). - Härra juhataja, tahaksin väga tänada härra Veraldit noori põllumajandustootjaid käsitleva raporti eest. Minu arvates elame praegu maailmas, kus toiduainete tootmine on muutumas väga oluliseks ning meil tuleb tulevikku vaadata. Üks põllumajanduse tulevikku vaatamise viise on teha seda noorte põllumajandustootjate abil.
Tänu ühise põllumajanduspoliitika reformile on meil nüüd tervisekontroll, et käsitleda eelkõige küsimusi, mis tooksid noortele põllumajandustootjatele kasu, see tähendab bürokraatia vähendamist ja kvootide kaotamist, et noored põllumajandustootjad saaksid alustada tegevust piimatootmises, mis on alati olnud üks viis nende põllumajandustootmisse kaasamiseks.
Peame kaaluma ka teatavaid riskikapitali kavasid, kuna üks noorte põllumajandustootjate probleemidest on see, et neil on põllumajandustootmise alustamisel väga vähe tagatisi. Väga sageli ei taha pangad neile anda alustamiseks vajalikku raha, seega ma leian, et peame ka seda kaaluma. Olen veendunud, et noored põllumajandustootjad on võimalik kaasata toiduainete tootmisse ja nišiturgudele ning et nad suudavad toota piirkondades niisuguseid toiduaineid, mis vastavad meie soovidele, ning nad võib tõepoolest turule kaasata. Ma tervitan raportit ja loodan, et noori põllumajandustootjaid toetatakse.
Astrid Lulling (PPE-DE). - (FR) Härra juhataja, ma hääletasin raporti poolt, sest kui noortel põllumajandustootjatel ei ole vastuvõetavat tulevikku, ei ole tulevikku ka Euroopa põllumajandusel. Mitmetel põhjustel, mis on seotud toiduohutuse, kvaliteetsete toodete pakkumise, keskkonna ja meie ilusate mägiste maastike ja viinamarjaistanduste säilitamisega, peame võtma positiivseid meetmeid, et ergutada noori põllumajandussektoris töötama ja pereettevõtteid üle võtma.
Siiski tahaksin eelkõige väljendada oma rahulolu, et minu põllumajanduskomisjonis tehtud algatuse põhjal on Euroopa Parlament lisanud muudatusettepaneku, et juhtida tähelepanu sellele, kui tähtis on esitada teavet põllumajandustootjaid abistavate partnerite staatuse kohta. Seoses sellega tahaksin meelde tuletada, et 1997. aastal – üle 10 aasta tagasi – võttis parlament ulatusliku häälteenamusega vastu minu raporti põllumajandussektoris abistavate abikaasade staatuse kohta. Oma resolutsioonis rõhutasime eelkõige, et liikmesriigid peaksid tagama kõigi põllumajandussektoris abistavate abikaasade õiguse saada vanaduspensioni kindlustust. Komisjon ei lasknud kõnealust ettepanekut läbi. Minu esindatavas riigis on niisugune süsteem: kohustuslik kindlustus. Seda näidet tuleks järgida ja meil on selle saavutamiseks vaja raamdirektiivi.
Jörg Leichtfried (PSE). - (DE) Härra juhataja, tahaksin meelde tuletada, et ma keeldusin kõnealuse raporti üle hääletamast, kuid mitte sellepärast, et minu arvates ei vaja noored põllumajandustootjad toetust. Ma olen sügavalt veendunud, et nad vajavad tõepoolest toetust, kuna noored põllumajandustootjad seisavad kahtlemata silmitsi suuremate probleemidega kui paljud teised põllumajandustootjad.
Minu keeldumine oli seotud lõikega 4, milles viidatakse noorte põllumajandustootjate olukorrale niinimetatud uutes liikmesriikides. Minu arvates on nüüd, mil parlamendi ametiaeg on mööda saamas, kindlasti aeg lõpetada viitamine nn uutele liikmesriikidele ja kohelda neid täielike võrdväärsete liikmesriikidena, sest ma leian, et nüüd on nad end hästi sisse seadnud.
Czesław Adam Siekierski (PPE-DE). - (PL) Härra juhataja, alates Teise maailmasõja lõpust oleme teinud rasket tööd, et saavutada rahu ja stabiilsuse periood, mida me praegu naudime. Sellegipoolest ohustavad meid täna terrorism, piirkondlikud konfliktid ja rahvusvaheline kuritegevus. Euroopa Liidu roll tänapäeval peaks olema rahu, demokraatia ja vabaduse levitamine kogu maailmas. Liit peaks tagama ka stabiilsuse ning võitlema humanitaarkatastroofide ja inimõiguste massilise rikkumise vastu. See on Euroopa ühise välis- ja julgeolekupoliitika nägemus. Me vastutame ühiselt julgeoleku tagamise eest kogu maailmas.
Julgeolek tähendab nüüd midagi rohkemat kui rahvusvaheliste konfliktide lahendamine ja piiride kaitsmine. On vaja julgeolekut laiemalt tõlgendada. Peame rõhutama rohkem julgeoleku liike, mida Euroopa ühine välis- ja julgeolekupoliitika ei hõlma, nimelt toiduohutust ja energia varustuskindlust.
Tuleb pidada meeles, et soovitud eesmärki on võimalik saavutada üksnes koostöö ja heade tavade vahetamise teel. Kooskõlastatud tegevus on oluline nii liikmesriigi tasandil kui ka Euroopa institutsioonide vahel. Koostööd tuleb teha ka NATO ning teiste piirkondlike ja ülemaailmsete organisatsioonidega.
Margaritis Schinas (PPE-DE). – (EL) Härra juhataja, tahan sõna võtta, sest me hääletasime just ülekaaluka häälteenamusega selle poolt, et ELi Solidaarsusfondist eraldatakse Kreekale suvel toimunud katastroofiliste metsatulekahjude tõttu 90 miljonit eurot.
Suvel toimunud katastroof šokeeris Euroopa avalikku arvamust. Euroopa Parlament otsustas täna näidata tõelist solidaarsust augustis toimunud katastroofist tõsiselt mõjutatud piirkondade ja kodanike vastu.
Lubage tänada kõiki eelarvekomisjoni liikmeid ja ka teid, daamid ja härrad, väga huvitava ja kiire töö ning väga eduka kuulamise eest, mis korraldati. Härra juhataja, lubage lõpetuseks öelda: me oleme võib-olla ainus parlament maailmas, kellel õnnestub häid uudiseid lämmatada. Täna peame tegema olulise otsuse Kreeka kodanikele raha eraldamise kohta. Kahjuks ei ole meil õnnestunud, pigem tehnilistel kui poliitilistel põhjustel, teha otsust arutelu teel. Mul on kahju, kuid otsuse tõhusus on tähtsam kui miski muu.
Czesław Adam Siekierski (PPE-DE). - (PL) Härra juhataja, meil seisab ees tohutu väljakutse seoses sellega, kuidas ergutada noori maapiirkondadesse jääma. On puudu ka neist, kes hakkaksid tegutsema põllumajandustootjatena ning võtaksid üle oma vanemate talumajapidamised. Tegevust alustavatel noortel põllumajandustootjatel on palju raskusi, sealhulgas kõlbliku maa puudumine, kõrged hinnad, tootmispiirangud, investeerimiseks mõeldud stardikapitali puudumine, kallid laenud ja ranged põllumajandus- ja keskkonnaalased nõuded.
Peaaegu üks kolmandik Poola põllumajandustootjatest on noored vanuses alla 40 aasta. Nad on avatud muutustele, tehnoloogilisele arengule ja innovatsioonile. Noored põllumajandustootjad on samasugused nagu teised ettevõtjad. Nad on entusiastlikud ja ei karda uusi väljakutseid. Nad on meie tuleviku seisukohast väga olulised, sest Euroopa ja maailma toiduohutus sõltub neist. Nad vajavad abi, et muutuda paremini kvalifitseerituks läbi kutsekoolituse ja nõustamise. Lisaks tuleks teha jõupingutusi, et parandada maapiirkonnas ettevõtte arendamise finantstingimusi, et kõrvaldada erinevused seoses tehnilise ja sotsiaalse infrastruktuuri arengu tempoga maapiirkondade ja linnade vahel. Lisaks kõigele tuleb tagada stabiilsed arengutingimused.
Duarte Freitas (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Pärast määruse (EÜ) nr 1405/2006 (millega sätestatakse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse toetamiseks) jõustumist loodi kaheosaline abikava (tarnimistoetus ja kohaliku tootmise toetus).
Siiski tuleb korrigeerida teatavaid tehnilisi aspekte, et kõnealust määrust ja kaheosalist abikava täielikult kohaldada, mistõttu ma toetan komisjoni ettepanekut ja Parishi raportit.
Richard James Ashworth (PPE-DE), kirjalikult. − Me märgime, et eelarveaasta paranduseelarve nr 3 esialgne projekt (EPEP 3) sisaldab positiivseid meetmeid, näiteks: kinnitada Microsofti võla summaks oma turupositsiooni kuritarvitamise eest 849 miljonit eurot; viia läbi hääletus Kreekale ja Sloveeniale ELi Solidaarsusfondist rahaliste vahendite eraldamise üle; rahastada täielikult lammaste katarraalse palaviku vaktsiini kasutuselevõtmist, et võidelda kõnealuse haigusega ja katta 50% rakenduskuludest liikmesriigi kohta, ning tagada eelarvest institutsiooni töötajatele palga- ja pensionisäästud.
Me märgime siiski ka, et EPEP sisaldab soovimatuid meetmeid, näiteks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktori palgatõus ning muudatused Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ametikohtade loetelus.
Tervitame Virrankoski raportis väljendatud kriitikat kahe eelmise meetme suhtes ning kuna me ei poolda otsust võtta EPEP 3 vastu muutmatul kujul, oleme nõus sellega, et rõhutatud positiivsete meetmete üle tuleb hääletada praegusel istungil.
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin oma Soome kolleegide Kyösti Virrankoski ja Ville Itälä ühisraporti poolt, mis käsitleb Euroopa Liidu 2008. aasta paranduseelarve kolmandat projekti.
Peamiselt võetakse arvesse järgmisi tegureid: Microsofti kohtuasjaga seoses laekuva tulu (põhivõlg ja intressid kokku 849 200 000 eurot) eelarvestamine; ametnike 2007. aasta töötasude ja pensionide prognoositust väiksemast kasvust tuleneva säästu eelarvestamine; veterinaariameetmete hädaolukordade fondi vahendite suurendamine seoses katarraalse palaviku kriisiga (130 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena ja 63,95 miljoni euro võrra maksete assigneeringutena); eelarvepunktide loomine, et toetada nelja ühist tehnoloogiaalgatust: innovatiivsete ravimite algatus (IMI), algatus Clean Sky, manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus (ARTEMIS) ning nanoelektroonika Euroopa tehnoloogiplatvorm (ENIAC), kokku 257,5 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 194,6 miljonit eurot maksete assigneeringutena teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist, ning ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine summas 98 miljonit eurot (metsatulekahjud Kreekas ja üleujutused Sloveenias).
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kõnealune paranduseelarve projekt hõlmab muu hulgas ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmist Kreeka ja Sloveenia jaoks. Eesmärk on aidata hüvitada metsatulekahjudest ja üleujutustest tekitatud kahju, mis mõjutasid 2007. aastal tõsiselt kahe riigi elanikke.
Projekti eesmärk on lisaks suurendada veterinaarmeetmete hädaolukordade fondi vahendeid seoses katarraalse palaviku kriisiga, mis on mõjutanud mitmeid liikmesriike, sealhulgas Portugali. Selleks et rahastada 100% vaktsiiniga varustamise kuludest ja 50% vaktsineerimise läbiviimisega üheksas liikmesriigis kaasnevatest kuludest, kavatsetakse lisada ühenduse eelarvesse 130 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 63,95 miljoniti eurot maksete assigneeringutena.
Tahaksime siiski rõhutada üle 257 miljoni euro lisamist kulukohustuste assigneeringutena ja 194 miljoni euro lisamist maksete assigneeringutena uue avaliku ja erasektori partnerluse loomiseks teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustustegevuse seitsmenda raamprogrammi kontekstis. Kõnealune partnerlus hõlmab innovatiivsete ravimite algatust, algatust Clean Sky, nanoelektroonika Euroopa tehnoloogiaplatvormi ja manussüsteemide ühist tehnoloogiaalgatust ARTEMIS. Kõnealused algatused vajavad vähemalt avaliku sektori arengustrateegiat ja avaliku sektori investeerimist, mis ei sõltu erakapitali intressidest.
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin oma Soome kolleegi Kyösti Virrankoski raporti poolt, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi 2008. aasta paranduseelarve neljandat projekti. See hõlmab üksnes 2008. aasta eelarvesse eelarveaasta 2007 ülejäägi lisamist summas 1 528 833 290 eurot.
2007. aastal näitab erinevus laekunud tulu (117,4 miljardit eurot) ja tehtud maksete (112,9 miljardit eurot) vahel ülejääki summas 4,5 miljardit eurot, millest tuleb lahutada 2008. aastasse ülekantud maksete assigneeringud summas 3,1 miljardit eurot. Kõnealusele ülejäägile summas 1,4 miljardit eurot tuleb lisada 2006. aastast 2007. aastasse ülekantud ja varem tühistatud assigneeringud summas 0,2 miljardit eurot ning ülejäägist tuleb lahutada valuutavahetuse negatiivne bilanss summas 0,1 miljardit eurot, mis teeb 2007. aasta ülejäägiks 1,5 miljardit eurot. Ülejääk tuleneb esmajoones kavatsetust väiksematest kuludest veidi vähem kui 1,6 miljardi euro ulatuses.
Kahjuks jagati ülejääk automaatselt liikmesriikidele ja ei toimunud poliitilist arutelu ülejäägi määramise üle, et rahastada näiteks investeerimist üleeuroopalistesse transpordivõrgustikesse. Mul on endiselt meeles raskused, mis tulid ette seoses umbes 3,5 miljardi euro leidmisega suurepärase Galileo projekti rahastamiseks.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Paranduseelarve eesmärk on lisada 2007. aasta eelarve ülejääk ühenduse 2008. aasta eelarvesse. Ülejäägi suurus on üle 1,528 miljardi euro, mis tuleneb peamiselt muu hulgas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi rakenduskavade eri liikmesriikidele ülekandmise heakskiitmisega viivitamisest.
Projekt sisaldab ka 2007. aastal ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika alusel kasutamata jäänud summasid, näiteks seoses politseimissiooniga Afganistani ja nn tsiviilmissiooniga Kosovosse. Võttes arvesse olukorda Kosovos, tahaksime rõhutada USA-NATO-ELi ebaseaduslikku sõjalist/tsiviiloperatsiooni – ehk teiste sõnadega sekkumist, destabiliseerimist, agressiooni, okupatsiooni ja Serbia Kosovo provintsi iseseisvuse ühepoolset väljakuulutamist, eirates täielikult rahvusvahelist õigust – ning patustamist seoses praegu ÜROs toimuvate läbirääkimistega vastustuse ülekandmise üle ÜRO Kosovo missioonilt Kosovos läbiviidavale Euroopa Liidu õigusriigimissioonile EULEX.
Lõpetuseks tahaksin tuletada meelde, et 2007. aasta ülejääk vähendab liikmesriikide panuseid ühenduse eelarvesse, eriti järgmiste riikide puhul: 300 miljoni euro võrra Saksamaa jaoks, 258 miljoni euro võrra Ühendkuningriigi jaoks ja 233 miljoni euro võrra Prantsusmaa jaoks. Seda nimetatakse võitmiseks igal tasandil …
Bogusław Liberadzki (PSE), kirjalikult. – (PL) Härra juhataja, ma hääletasin Euroopa Liidu eelarveaasta 2008 paranduseelarve projekti nr 4/2008 käsitleva raporti (9904/2008 – C6-0207/2008 – 2008/2094(BUD)) poolt. Härra Virrankoski raport on põhjalik ja sisukas.
Ma olen nõus raportööri seisukohaga, et iga aasta eelarvejääk tuleb lisada järgmise eelarveaasta eelarvesse tulu või kuluna. Käesoleva juhtumi puhul tuleks see lisada 2008. aasta eelarvesse. Seda tuleks teha komisjonile esitatava paranduseelarve kaudu.
Philip Bradbourn (PPE-DE), kirjalikult. − Konservatiivid olid raporti vastu, kuna see on osa Euroopa eesmärgist arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala; me eelistaksime selle asemel valitsustevahelist lähenemisviisi.
Carlos Coelho (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Euroopa Liidu strateegia organiseeritud kuritegevuse ennetamiseks ja kontrolliks näitab, et on vaja arendada ulatuslikku ELi korruptsioonivastast poliitikat, milles peavad osalema aktiivselt kõik asjaomased osalejad.
Korruptsiooni tõhus ennetamine ja selle vastu võitlemine Euroopas sõltub seega tõhusast ja tulemuslikust koostööst liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste ja teenistuste vahel, selgitades välja võimalused, jagades häid tavasid ja töötades välja kõrgetasemelised kutsestandardid.
Seepärast toetan ma ideed luua ametlikult korruptsioonivastane võrgustik liikmesriikide kontaktpunktidega, mille tegevus tuleb täielikult (vastavate pädevuste piires) ühendada teiste organisatsioonide ja ametitega, kellel on selles võitluses oluline roll, näiteks OLAFi, (Euroopa Pettustevastane Amet), Europoli ja Eurojustiga.
Ma toetan ka raportöör Hubert Pirkeri esitatud muudatusettepanekuid, eriti muudatusettepanekut, milles käsitletakse läbipaistvuse ja teabe vajadust seoses võrgustiku tegevuse ja soovitustega, mille tulemusena tuleb esitada iga-aastane aruanne komisjonile ja Euroopa Parlamendile.
Titus Corlăţean (PSE), kirjalikult. − (RO) Ma tervitan nõukogu otsust seoses korruptsioonivastase kontaktpunktide võrgustikuga, mille eesmärk on parandada koostööd ELi korruptsiooni vastu võitlevate ametiasutuste vahel.
Euroopa tasandil koostöö on korruptsioonivastase võitluse puhul peamine, eriti uutes liikmesriikides, kus valitsusvälised organisatsioonid ja Euroopa eksperdid rõhutavad teatavate oluliste puuduste jätkuvat olemasolu, sealhulgas puudused õigussüsteemi toimimises.
Euroopa Nõukogu GRECO (riikide korruptsioonivastase ühenduse) viimases Rumeeniat käsitlevas hindamisaruandes rõhutatakse, et Rumeenia on 2007. aastal rakendanud üksnes 40% Euroopa institutsioonide soovitatud korruptsioonivastastest meetmetest. Sel puhul kutsun ma Rumeenia parempoolset valitsust üles kinnitama avalikkusele oma korruptsioonivastase võitluse programmide läbikukkumist.
Ma leian, et korruptsioonivastane võitlus peaks olema Euroopa Liidu tähtis eesmärk, et tagada kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Kõnealusesse võrgustikku peaksid kuuluma Euroopa Komisjon (OLAFi vahendusel), Europol ja Eurojust.
Kahjuks kasutatakse mitmetes ELi liikmesriikides, sealhulgas Rumeenias, korruptsioonivastast võitlust pigem valimislubaduse ja opositsioonierakondade vastu suunatud poliitilise relvana.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kontaktpunktide võrgustiku loomine eri liikmesriikide vahelise koostöö raames eesmärgiga jagada kogemusi ja häid tavasid võiks olla iga riigi korruptsioonivastase võitluse üks põhimõtteid.
Vastavalt EÜ asutamislepingule vastutavad ühendus ja liikmesriigid pettustevastase võitluse ja ühenduse finantshuvide kaitsmise meetmete vastuvõtmise eest. Ühenduse tasandil on vaja näiteks tagada Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) rohkem autonoomsust ja vahendeid.
Siiski ei meeldi meile, et kõnealust meedet käsitletakse kui embrüot ja kasutatakse kooskõlas 2005. aasta Haagi programmiga selleks, et edendada üldisemat nn vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala loomise eesmärki või muuta see osaks sellest eesmärgist, tuues eelkõige justiits- ja siseasjad ühenduse tasandile.
Kõnealust ühenduse tasandile viimise protsessi ergutatakse ja see tagatakse praeguse nimega Lissaboni lepinguga, võttes liikmesriikide suveräänsuselt (nende parlamentidelt ja riiklikelt institutsioonidelt) ära vastutuse, mis on kõnealuse suveräänsuse keskne osa.
Sellest tulenevalt kordame oma tingimusi seoses Euroopa Prokuratuuri loomisega, mis on üks etapp tulevase Euroopa Prokuratuuri asutamisel Europoli, Eurojusti ja OLAFi põhjal.
Andreas Mölzer (NI), kirjalikult. − (DE) Korruptsioon on ulatuslik probleem, mis mõjutab meie ühiskonna iga sektorit, olgu tegemist kas majanduse, ametiühingute või haldusega. Pärast korruptsioonijuhtumeid ettevõttes Siemens, mis ulatusid miljarditeni, on ajalehed praegu tulvil Poola jalgpalliliiga skandaali käsitlevatest artiklitest. Isegi ELi kohtab pealkirjades üha enam ning kindlasti mitte positiivses tähenduses, sisaldades süüdistusi korruptsiooni, halva juhtimise, liigse kulutamise jne kohta.
Seetõttu on tervitatav asjaolu, et on loodud korruptsioonivastane riikide ühendus (GRECO), mille eesmärk on ühendada Euroopa Nõukogu kõigi liikmete korruptsioonivastased jõupingutused. Peame lootma, et õppetunnist on kasu. Mitte üksnes Bulgaaria ei pea oma korruptsioonivastast võitlust parandama, ka EL peab oma asjad korda tegema. ELi vahendeid hallatakse endiselt liiga kergekäeliselt, kontrollid on puudulikud, menetlused pikad ja praktiliselt puudub valesti väljamakstud ELi vahendite tagasinõudmise võimalus.
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin oma Prantsuse kolleegi Marie-Hélène Aubert’i raporti poolt, milles tehakse ettepanek muuta nõuandemenetluse abil ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Kõnealuse küsimusega tegelemine on muutunud hädavajalikuks, kuna ebaseaduslik kalapüük on kogu maailmas tõsine probleem.
Ma toetan täielikult kõnealust algatust, mille Euroopa Parlament tegi 2007. aasta veebruaris, nagu raportöör meelde tuletab. Ma tervitan selgitust, et kolmandate riikide kalalaevadele tuleb keelata sissesõit liikmesriikide sadamatesse, nendes sadamates sadamateenuste osutamine, lossimine, ümberlaadimine ja pardal töötlemine, välja arvatud muidugi merehäda või vääramatu jõu korral.
Kuni asjad ei muutu liiga keeruliseks, toetan ma püügisertifikaate, et tagada kalandustoodete jälgitavus.
Duarte Freitas (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük on praegu üks peamisi probleeme mereressursside haldamisel. See ohustab ressursside ja mere bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutlikkust ning tekitab tõsiseid tagajärgi seaduslikult tegutsevatele kaluritele.
Suurima kalandustoodete tarbija ja importijana on Euroopa Ühendusel eriline vastutus ebaseadusliku kalapüügiga võitlemisel, lahenduste leidmisel kõnealuse praktika jätkumise vältimiseks ning surve avaldamisel rahvusvahelisele kogukonnale sarnaste meetmete vastuvõtmiseks.
Euroopa Parlamendi raport sisaldab 65 kavandatavat muudatusettepanekut, mis täiendavad komisjoni ettepanekut ja on riiklike huvide vastu.
Tuleks märkida, et ettepanekus määratletakse süsteem, mida kohaldatakse igasuguse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tuvastamise või sellega seotud tegevuse suhtes, mis viiakse läbi ühenduse territooriumil või liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, ning mida arutati täielikult ja toetati Portugali eesistumise perioodil.
Seetõttu väärib käesolev dokument minu toetust.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kalavarude jätkusuutlikkus on peamine, et tagada kalapüügi pikaajalisus ja kalandussektori sotsiaal-majanduslik elujõulisus.
Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ohustab kõnealust jätkusuutlikkust ja tekitab küsimuse sektori ja sellest sõltuvate kalapüügiga tegelevate kogukondade elujõulisuse kohta.
Seoses sellega on oluline, et võetaks meetmeid niisuguse ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tugevdamiseks, parandades eriti iga liikmesriigi kontrollimehhanisme.
Ettepanekus, mis täiendab ühise kalanduspoliitika raames juba sätestatud meetmeid, sisalduvad mitmed sätted, mille eesmärk on ohjeldada niisugust liikmesriikide lipu all sõitvate või kolmandate riikide kalalaevade tegevust.
Kavandatavad meetmed hõlmavad seetõttu suuremat kontrolli liikmesriikide sadamates, nõuet võtta kasutusele sertifikaat, mille on väljastanud lipuriik ja millel on näidatud, et püük on seaduslik, ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga seotud kalalaevade nimekirja koostamist.
Tahaksime siiski korrata, et kõnealuste ettepanekute ühtlustamine koos kontrolli käsitlevate ühenduse õigusaktide läbivaatamisega peab tagama liikmesriikide pädevuse, eriti kontrollimise osas. Tahaksime rõhutada lisaks, et kõik karistustega seotud küsimused kuuluvad iga liikmesriigi pädevusvaldkonda.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − Ma tervitan kolleegi proua Aubert’i raportit ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta. Kõnealuse probleemiga tegelemine on kõigi kalapüügiga tegelevate kogukondade huvides ning ELil on selles oluline roll. Sellele vaatamata peaks kalavarude haldamine kuuluma kalapüügiga tegelevate riikide vastutuse alla ning EL peab töötama ühise kalanduspoliitika kaotamise nimel.
Bogusław Liberadzki (PSE), kirjalikult. – (PL) Ma hääletasin proua Aubert’i raporti poolt, milles käsitletakse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (KOM(2007)0602 – C6-0454/2007 – 2007/0223(CNS)).
See on kõlav raport, milles antakse täpne ülevaade ebaseadusliku kalapüügi probleemist, mis kujutab endast tõelist ohtu mereressursside ellujäämisele. Seepärast näib oluline luua ühenduse süsteem eespool nimetatud tegevuse vastu võitlemiseks.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Üldiselt ma toetan proua Aubert’i raportit ühenduse süsteemi kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks. Ma nõustun mitmete raportööri ettepanekutega. Näiteks tundub õiglane, et liikmesriigid esitavad sertifikaadi, mis tõestab nende laevadega püütava kala seaduslikkust. Ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks on vaja üleeuroopalist meedet ja minu hääl kajastab kõnealust arvamust.
Jean-Claude Martinez (NI), kirjalikult. – (FR) Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia kalurid räägivad oma õiguspärasest mässust, õigusest teenida elatist, oma meelepahast. Sama räägivad väikesed põllumajandustootjad.
Juba aasta on kütusehind meie kalureid majanduslikult lämmatanud. See lisandub kalurite bürokraatlikule pigistamisele kvootide, karistuste, seire ja kontrollide tõttu, mis muudavad avamere vabaduse Nõukogude Liidu vabaduse sarnaseks.
Mida me pakume nendele meestele, piirkondadele, küladele ja kohalikule majandusele kalurite elukutset mõjutava tragöödia valguses? Mitte midagi! Välja arvatud ähmane üleminekutoetus, nagu näiteks leevendav ravi.
Hullem on see, et päeval, mil Vahemere kalurid on tulnud Brüsselisse, et nõuda oma õigust elada, arutame meie täiendavaid kriminaalkaristusi ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks.
Kaluritele keeldutakse isegi käibemaksu- ja aktsiisimaksualase toetuse andmisest.
Lahendus on luua Euroopa kalurite võla hüvitamise fond, et nad ei peaks taluma avalik-õiguslike koormistega seotud ebaõiglust, mis tuleneb impordipoliitikast ja hiiglaslike varustajate domineerimisest.
James Nicholson (PPE-DE), kirjalikult. − Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük on üha suurenev probleem, mis nõuab tugevdatud koostööd ELi ja rahvusvahelise üldsuse vahel, kui sellega tahetakse tõhusalt tegeleda.
Laias ulatuses peegeldab komisjoni ettepanek kalanduskomisjoni soovitusi, eriti proua Aubert’i esimest raportit ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta. Ma toetan täielikult ettepaneku peamisi elemente, mis hõlmavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kala importimise keelustamist ja sadamakontrolli rakendamist, mille abil keelataks sissesõit kolmandate riikide kalalaevadele, keda kahtlustatakse ebaseaduslikus kalapüügis.
Veel hiljuti keskendus EL üksnes oma kalurite reguleerimisele, püüdes teha kindlaks, kas nad ei eira ELi õigusakte, jättes samal ajal ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelemise põhiliselt tähelepanuta. On julgustav, et parlament ja komisjon teevad nüüd tegelikke jõupingutusi probleemiga tegelemiseks.
Luca Romagnoli (NI), kirjalikult. − (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma hääletan kolleegi Marie-Hélène Aubert’i esitatud raporti poolt, mis käsitleb ühenduse süsteemi ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks. Ebaseaduslik kalapüük on kujutab endast ühte suuremat ohtu kalavarude ja mere bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutlikkusele.
Komisjoni ettepanek on tähtis selleks, et võimaldada Euroopa Liidul mängida asjakohast juhtrolli üha keerulisemas ja vastastikku sõltuvas sektoris. Selleks on minu arvates vaja kohaldada ettepanekut lisaks kolmandate riikide kalalaevadele ka ühenduse lipu all sõitvate kalalaevade suhtes, et võtta vastu mittediskrimineerivaid meetmeid ja kehtestada Euroopa Liidus ühine poliitika.
Ei ole kahtlustki, et on oluline luua sertifitseerimissüsteem jälgitavuse ja kalandustoote kvaliteedimärgi tagamiseks paralleelselt ühtlustatud ja keelavate sanktsioonide ning kontrolli- ja inspektsioonisüsteemiga, mis on mõeldud ebaseadusliku kalapüügi vähendamiseks.
Catherine Stihler (PSE), kirjalikult. − Tahaksin toetada Aubert’i raportit ning mõista hukka ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi.
Bernard Wojciechowski (IND/DEM), kirjalikult. – ?PL) Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük on tõsine probleem. Euroopa Liit peaks probleemiga aktiivselt ja tõhusalt tegelemiseks saama kasu nende riikide kogemustest, kellel on ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks kehtestatud palju rangemad sätted, hoolimata sellest, isegi kui tegemist ei ole liidu liikmetega. Asjaomased riigid on Norra, Island ja Kanada. Me peame eelkõige keskenduma kalapüügialastele rikkumistele liidus. Praeguseni on see olnud suurim probleem. Järgmine samm peaks sisaldama nende arengumaade toetamist, kes soovivad võtta vastu ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise programmi. Kahjuks ei ole neil arengumaadel piisavalt rahalisi vahendeid eesmärgi täitmiseks.
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin austatud Portugali kolleegi Duarte Freitasi raporti poolt, milles tehakse kooskõlas nõuandemenetlusega muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest. Kõnealuses määruse eelnõus rakendatakse ÜRO 2006. aasta soovitusi ja seda kohaldatakse ELi kalalaevade suhtes, mis tegutsevad avamere aladel, mida ei reguleeri piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ja mis seetõttu vajavad lipuriigi eeskirju. Valides tegevusetuse ja kõige keelustamise vahel, toetan ma Euroopa Liidu pakutud kolmandat alternatiivi: see hõlmab põhjatraalimise ranget reguleerimist, määratledes piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud kaitse- ja majandamise meetmed ning sätestades korra, mida lipuriigid peavad kohaldama oma kalalaevade suhtes, kui need tegutsevad avamere aladel, mida piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ei reguleeri.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Teatavad mereökosüsteemid (näiteks rahud, veealused kõrgendikud, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid, külmaveekäsnad) on oma loomult ohualtid teatavate püügivahendite kasutamisele.
Kõnealuse ettepaneku eesmärk on kaitsta neid avamere ökosüsteeme, eriti aladel, mida ei reguleeri piirkondlik kalandusorganisatsioon.
Nõustudes põhiliselt esitatud ettepanekutega ja vastuvõetud raportiga, tahaksime siiski korrata, et ettepaneku teatavaid aspekte tuleks selgitada. Näiteks „ohualti mereökosüsteemi” määratluse puhul rõhutatakse raportis vajadust oodata ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) määratlust parima olemasoleva teaduslikult põhjendatud teabe põhjal, pidades silmas põhjaliku teaduslikult põhjendatud teabe puudumist kõnealuste ökosüsteemide kohta. Lisaks rõhutaksime ka vajadust eristada erinevate püügivahendite kasutamise tagajärgi, viies läbi kalandusalased teadusuuringud, et teha kindlaks kõnealuste püügivahendite potentsiaalne mõju kalavarudele ja merepõhjale.
Lisaks tahaksime tuletada meelde, et kalalaevadel teostatavate kontrollimiste või vaatlemise missioonidega seotud küsimused kuuluvad iga liikmesriigi pädevusse, eriti kuna on välja kuulutatud ühise kalanduspoliitika uued föderaalsed tasandid.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − Freitasi raportis käsitletakse ohualteid avamere ökosüsteeme. Avameri ei kuulu ühegi riigi ega kalandusorganisatsiooni pädevuse alla ning kalapüük on ulatuslikult reguleerimata. Võttes arvesse kalanduse rahvusvahelist iseloomu, on vaja, et EL võtaks kõnealuses valdkonnas meetmeid.
See eristab avamerd rannikuveest, kus kõige asjakohasemad kontrolliasutused on kalapüügiga tegelevad riigid, mitte ELi institutsioonid.
Eija-Riitta Korhola (PPE-DE), kirjalikult. − (FI) ELi merenduspoliitika on üks peamisi algatusi, tänu millele mäletatakse käesolevat komisjoni heas valguses. Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitset põhjapüügivahendite kahjuliku mõju eest, on vajalik täiendus ELi strateegiale.
Kui bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisest sai eesmärk 2002. aastal Johannesburgis peetud säästva arengu maailmakonverentsil, määrati tähtajaks aasta 2010. Nüüd peame kahjuks ütlema, et kahe aastaga seda eesmärki ei saavutata. Kuigi keskkonnaalased eesmärgid on olnud maailma poliitilise tegevuskava prioriteediks üle kahekümne aasta, ohustavad mitmed tegurid endiselt mere bioloogilist mitmekesisust. Teadusuuringud on näidanud, et hoolimata süvamerepüügi suurest saagikusest, võib halvasti korraldatud kalapüük viia vähem kui kümne aasta jooksul teatavate liikide hävitamiseni.
Peame meeles pidama, et kuigi uued lähenemisviisid, mida kalandussektoris kohaldatakse, on vajalikud, teatakse nukrakstegevalt vähe süvamere kalaliikide taastamisest ning kokkuvõttes on ohud süvamere ökosüsteemidele palju suuremad. Kõnealune ettepanek võtta vastu kalandustööstust käsitlev määrus on siiski selge ja vajalik.
Catherine Stihler (PSE), kirjalikult. − Ohualdiste avamere ökosüsteemide kaitse on peamise tähtsusega, et tulevased põlvkonnad saaksid merekeskkonda nautida.
Margie Sudre (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Oma häälega kehtestab Euroopa Parlament ranged põhimõtted nende ühenduse kalalaevade tegevuse reguleerimiseks, kes kasutavad põhjapüügivahendeid avamere nendel aladel, mida piirkondlikud kalandusorganisatsioonid ei reguleeri.
Vastavalt ÜRO Peaassamblee kui valdkonna algatuste tegija soovitustele lõpetavad liikmed õigusliku tühimiku, mis võimaldas meie mereökosüsteemide parandamatut hävitamist. Mul on hea meel, et Euroopa Parlamendi liikmed on tunnistanud, et süvamere ökosüsteemid on oluliseks mere bioloogilise mitmekesisuse allikaks ning et kalapüügi suunamine neisse elupaikadesse ähvardas meie pärandi hävitada.
Euroopa Parlamendi liikmete ökoloogiline südametunnistus ei lase muuta kalurite niigi keerulist tööd veelgi keerulisemaks ega suurendada bürokraatlikku survet. Nüüdsest on kalapüügiks kõnealustes piirkondades vaja luba ja eelnevat hindamist, mille viib läbi asjaomane liikmesriik tagamaks, et kalapüük ei põhjusta olulist kahju. Siinkohal tuleb mängu ka ettevaatuspõhimõte.
Mere bioloogilise mitmekesisuse säilitamine tagatakse üksnes siis, kui see integreeritakse vertikaalselt ühenduse poliitikavaldkondadesse, eriti ELi tulevasse merenduspoliitikasse.
Alessandro Battilocchio (PSE), kirjalikult. − (IT) Härra juhataja, ma tervitan komisjoni eesmärke lihtsustada, stabiliseerida ja selgitada kaubanduseeskirju ja -menetlusi. Kaubandus on praeguse rahvusvahelise stsenaariumi puhul võtmevahend, aidates parandada nii rahvusvaheliste turgude tõhusust kui ka tagada asjaomastele riikidele sotsiaalse ja kultuurilise arengu.
Riikidevahelised kaubanduslepingud võivad tagada poliitilise stabiilsuse ja anda kindla aluse enam-vähem jätkusuutlikele diplomaatilistele kokkulepetele. Seetõttu saab neist üha enam peamine tegur maailmas, kus domineerivad üha rohkem majandussuhted, mis lisaks rahvastevaheliste kultuurikontaktide mõjutamisele aitavad vältida sõjalisi kokkupõrkeid ja säilitada rahu.
Seetõttu on kaubandus äärmiselt oluline dialoogi eestvedaja ning majandusliku ja sotsiaalse arengu võimalus. Kaubanduse paindlikumaks muutmine tähendab majandussüsteemide tõhustamist. Võttes arvesse käesoleva küsimuse olulisust, loodan ma, et täiskogu täidab oma osa vastutusest kõnealuste eesmärkide saavutamisel.
Bruno Gollnisch (NI), kirjalikult. – (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, härra Audy raportis kutsutakse üles ühtlustama impordi- ja ekspordimenetlusi, et tagada Euroopa Liidu kaubanduspoliitika ühtlane kohaldamine ja eelkõige selle pidev kohaldamine kõigis ELi piiripunktides, et muuta ettevõtjate elu lihtsamaks. See võib tunduda loogiline, kuna me oleme kuulunud juba üle 40 aasta tolliliitu.
Siiski soovib härra Audy, et menetlused ühtlustataks täielikult ja usaldataks ühisele Euroopa tolliteenistustele.
Tolliasutused vastutavad kaupade liikumise jälgimise eest ning tagavad nende vastavuse sätestatud standarditele (tooteohutus, tarbijakaitse, tervishoid, keskkond jne). Tolliasutustel on ka maksualane funktsioon: nad kohaldavad loomulikult asjakohaseid tollimakse, kuid tegelevad ka käibemaksuga, mis on endiselt riiklik maks, meeldigu see teile või mitte. Lisaks või eelkõige on neil julgeolekualane roll ja nad osalevad igasuguse ebaseadusliku kaubanduse, eelkõige narkokaubanduse vastu võitlemises, tehes tihedat koostööd politseitalitustega.
Ei ole üllatuseks, et raportöör seab rahvusvahelise kaubanduse kasulike omaduste nimel prioriteediks esimesena nimetatud funktsiooni ja alahindab kahte ülejäänut. Sellepärast hääletame me raporti vastu.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Ma toetan Jean-Pierre Audy raportis rõhutatud soovitusi rakendada kaubanduspoliitikat tõhusate impordi- ja ekspordieeskirjade ja -menetluste abil. Minu arvates on see hästi tasakaalustatud raport, milles pöördutakse õigusega EÜ tolliseaduse poole pärast Lissaboni lepingut ja USA 100% skaneerimise seadust.
Ma jagan tõepoolest raportööri arvamust, et ELi tollisüsteemi ühine lähenemisviis aitaks tegeleda tollimeetmete rakendamise eest vastutavate liikmesriikide sisemiste raskustega. Ma hääletasin raporti poolt.
Rovana Plumb (PSE), kirjalikult. − (RO) Ma hääletasin tõhusaid kaubanduspoliitika sektori impordi- ja ekspordieeskirju ja -menetlusi käsitleva raporti poolt, millega tagatakse suurem tõhusus tolli valdkonnas ning koostöö Euroopa tolliasutuste vahel.
Euroopa Liidu turg seisab silmitsi võltsimise ja piraatluse nähtusega. Intellektuaalomandi õiguste rikkumisest tulenev kahju ulatus Rumeenias 2007. aastal vastavalt Rahvusvahelise Intellektuaalomandi Liidu tehtud analüüsile 62 miljoni euroni. Raporti vastuvõtmine Euroopa Parlamendis ning võltsimise ja piraatlusega Euroopa tasandil võitlemise kava koostamine vähendavad kõnealust kahju.
Raportis tervitatakse liikmesriikide ja komisjoni saavutatud konsensust seoses mandaadiga läbirääkimiste pidamiseks võltsimisvastase rahvusvahelise lepingu üle (võltsimisvastane kaubandusleping), kuna sellel lepingul on suur tähtsus ELi kaubandusstrateegiale.
Et Euroopa tarbijakaitse, eelkõige tervishoiu- ja ohutusega seotud eeskirju kohaldatakse ELi turul kõigi toodete suhtes, nõutakse komisjonilt ja liikmesriikidelt kõigi vajalike meetmete võtmist, et tagada tõhusalt tarbijakaitse kõrge tase.
Bernard Wojciechowski (IND/DEM), kirjalikult. – (PL) Igal aastal läbib liidu lennujaamu ja sadamaid üle 2 miljardi tonni kaupu. Tolliteenistused tegelevad rohkem kui 100 miljoni tollideklaratsiooniga. Nii kaitsevad nad Euroopa Liidu kodanike tervist ja ohutust.
Tolliteenistused kaasatakse ka kaupade võltsimisega seotud tegevusse. See on üha sagenev ja ohtlikum nähtus, mis ei ole seotud üksnes moodsate luksuskaupadega, vaid ka ravimite, hambapasta ja nahahooldustoodetega. Tolliteenistused peavad kinni mootorsõidukite võltsitud varuosi, nagu näiteks pidurisüsteemid. Võltsitud päikeseprillid võivad kahjustada kandja silmi. Niisuguse tegevuse vastane võitlus ja selle lõpetamine aitab kaasa kodanike paremale tervisekaitsele ja ohutusele.
Tolliasutused kehtestasid siseturu kaitsmiseks asjakohaseid turvakontrolle. Tehes tihedat koostööd oluliste kaubanduspartneritega rahvusvahelisel tasandil, kaitsevad nad rahvusvahelist kaubavedu terrorismiga seotud salakaubaveo eest.
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin austatud Saksa kolleegi Reimer Böge raporti poolt, milles tehakse ettepanek kiita praegusel kujul heaks komisjoni ettepanek kasutada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi Sloveenia ja Kreeka toetamiseks, mida mõjutasid 2007. aastal vastavalt üleujutused ja metsatulekahjud, ligikaudu 98 miljoni euroga, mis peaks kuuluma paralleelselt vastuvõetud paranduseelarve alla. Et vältida rahalise abi andmise mis tahes viivitusi katastroofide korral, toetan ma raportis sisalduvat soovitust nõuda komisjonilt ettepaneku tegemist paranduseelarvete kohta, mille eesmärk on üksnes kõnealuse fondi kasutamine, mis ei tohi kehtiva institutsioonidevahelise lepingu alusel ületada 1 miljardit eurot aastas.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) 2007. aastal Kreekat laastanud mitmed metsatulekahjud ja 2007. aasta septembris Sloveenias toimunud tõsised üleujutused õigustavad ELi Solidaarsusfondi (teistkordset) kasutamist seoses 2007. aastaga.
Fondi iga-aastane käive on 1 miljard eurot, millest ligikaudu 163 miljonit on juba kasutatud Ühendkuningriigi taotlusel pärast üleujutusi, mis kõnealust riiki 2007. aastal tabasid. Seega on saadaval veel ligikaudu 837 miljonit eurot.
Täna vastu võetud ettepanekus nähakse ette ligikaudu 90 miljoni euro eraldamine Kreekale ja umbes 8 miljoni euro eraldamine Sloveeniale. See on väike osa võrreldes kahe riigi rahva kannatatud kahjudega, mis Kreeka puhul ületavad 2 miljardit eurot.
Siiski tuleb vastata vähemalt ühele küsimusele: kuidas on võimalik, et ELi vahendid tehakse kättesaadavaks alles praegu, peaaegu aasta pärast katastroofide toimumist? On selge, et siin on midagi valesti …
Tahaksime rõhutada, et tegime ettepanekud fondi kasutamismenetluste kiirendamiseks, et tagada piirkondlike katastroofide abikõlblikkus ja tunnustada fondi raames looduskatastroofide erilist iseloomu Vahemere piirkonnas, nagu näiteks põud ja tulekahjud.
Janusz Lewandowski (PPE-DE), kirjalikult. – (PL) Ettepanek kasutada taas solidaarsusfondi sisaldub paranduseelarves nr 3/2008. Fondi eelmine kasutamine Ühendkuningriigi puhul (162 miljonit eurot) ja selle kasutamise kaalumine praegu Kreeka ja Sloveenia puhul (kokku 98 miljonit eurot) jätab märkimisväärse tegevusruumi 2008. aasta teiseks pooleks, võttes arvesse, et solidaarsusfondi vahendite iga-aastane käive on ligikaudu 1 miljard eurot. Lisaks on täidetud muud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise lepingu formaalsed nõuded. Eelarvekomisjon sai kõik vajalikud lisaselgitused mai koosolekul, millel osalesid 2007. aastal looduskatastroofide tõttu kannatanud riikide esindajad. Asjaomased riigid olid Kreeka, mida mõjutasid metsatulekahjud, ning Sloveenia, kus olid toimunud üleujutused.
Nagu niisugustel puhkudel tavaks, tekib ainus mure seoses ajaga, mis kulub liidu institutsioonidel reageerimiseks. Küsimust esitati nii palju, et keegi ei soovinud seda enam arutada. Kreeka ja Sloveenia taotlused saadi 2007. aasta oktoobris ja novembris. Euroopa Komisjon esitas paranduseelarve 14. aprillil 2008. Kuigi see näitab tõepoolest, et protsess oli kiirem kui minevikus, on tempo endiselt liiga aeglane. Seda enam on põhjust rõhutada Euroopa Parlamendi kiiret vastust ja head koostööd regionaalarengukomisjoni ja eelarvekomisjoni vahel seoses mõjutatud riikidele antavat abi käsitleva ettepaneku soosiva kaalumisega.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Ma tervitan meedet Kreeka ja Sloveenia aitamiseks, et taastuda 2007. aasta metsatulekahjudest. Lubades anda Kreekale ja Sloveeniale vastavalt 89,7 miljonit eurot ja 8,3 miljonit eurot, on EL näidanud oma pühendumust solidaarsuse edendamisse oma liikmesriikides. Seepärast ma hääletasin Reimer Böge ELi Solidaarsusfondi kasutamist käsitleva raporti poolt.
Andreas Mölzer (NI), kirjalikult. − (DE) Looduskatastroofid ei põhjusta üksnes mõõtmatut kannatust ja arvukaid surmajuhtumeid, vaid hävitavad ka peamise alalise infrastruktuuri, näiteks elektriliinid, teed ja sillad. Lisaks kahjukannatanute toetamisele ja nende varustamisele on vaja kahju võimalikult kiiresti heastada ja selle tagajärjed likvideerida. Arvestades, et niisugune kahju on sageli ulatuslik, otsustati 2002. aastal, et sellistel juhtudel peaks EL andma ohvritele rahalist toetust.
Loomulikult on oluline tagada, et raha ei kasutata sobimatult, kuid see ei tohiks tuua kaasa keskmiselt 12kuulist viivitamist rahaliste vahendite väljamaksmisel, nagu märgib kontrollikoda.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Euroopa Komisjoni esitatud ettepaneku üldine eesmärk on jätkata alates 1. jaanuarist 2009 kogu ELis regulaarsete ja juhuslike bussiteenuste liberaliseerimist – eelkõige eri ELi liikmesriikide vahel ning nende ja kolmandate riikide vahel, sealhulgas kabotaaž.
Järgnevalt toon välja mõned aspektid neist paljudest, millest me keeldume:
– eesmärk piirata riikide pädevust hallata oma territooriumil reisijate maanteevedu, eriti kõnealuse avaliku teenuse kaitsmiseks (mida ei tohiks segi ajada erasektori omanduses olevate nn üldhuviteenustega, mida rahastatakse riiklikest vahenditest);
– „tööaja” mõiste väljajätmine ja viitamine üksnes „sõiduajale” ja „puhkeperioodile”, mille eesmärk on suurendada juhtide ekspluateerimist;
– „kaheteistkümne päeva erandi” (taas)kehtestamine ehk võimalus lükata iganädalane puhkeperiood edasi kuni 12 järjestikuseks 24tunniseks ajavahemikuks, mis meie arvates võib viia olukordadeni, mis seavad ohtu juhtide ja reisijate ohutuse. Vaadake olukordi, mis on juba tekkinud piiravamate eeskirjade puhul seoses sõiduaja ja puhkeperioodidega.
Siit tulenevalt hääletame ettepaneku vastu!
Mieczysław Edmund Janowski (UEN), kirjalikult. – (PL) Tahaksin väljendada oma toetust härra Groschi raportile ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (KOM(2007)0264).
Raporti eesmärk on leida parim lahendus nii regulaarsete kui ka juhuvedude jaoks. Peamine eesmärk on lihtsustada bussiteenuste osutamise õigusnorme. Praegu reguleeritakse kõnealusele turule juurdepääsu kahe määrusega, mille kohaselt on liberaliseeritud juhuslikud rahvusvahelised transporditeenused.
Regulaarsete rahvusvaheliste teenuste puhul on endiselt vaja lihtsustada kehtestatavaid meetmeid seoses lubadega niisuguste teenuste osutamiseks kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides. Õiguslikku raamistikku tuleks tõhustada, ühendades eespool nimetatud määrused, tihendades liikmesriikidevahelist koostööd ja kehtestades tundlikud sätted. Niisugused meetmed lihtsustaksid oluliselt rahvusvahelist kaubavoogu ja parandaksid ühtlustatud dokumentide ja menetluste tulemusena kontrolli.
Mul on lisaks hea meel märkida kavandatavaid lihtsustamismeetmeid seoses regulaarsete transporditeenustega piirialadel. Busside transiidipäevade küsimus on samuti hästi lahendatud. Kui niisugune transiitvedu toimub, teavitatakse üksnes asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi selle kohta, et konkreetse transporditeenusega seotud Euroopa Liidu liikmesriigid on väljastanud loa.
Luís Queiró (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Groschi raport on üks Euroopa maanteevedu ja selle eeskirju käsitlevatest paljudest tekstidest. Uuesti sõnastamise eesmärk on tugevdada riigi ametiasutuste suutlikkust ja pädevust vedajale litsentside väljastamisel või nende tühistamisel ühenduse õigusaktide tõsise rikkumise korral. Seepärast on selgitatud tõsise rikkumise juhtumeid ning rikkumise tõsidusega proportsionaalsete mittediskrimineerivate sanktsioonide kehtestamise tingimusi. Et olla abiks hindamisel, on liikmesriikidel juurdepääs autoveo-ettevõtjate toimepandud tõsiste rikkumiste registrile, mis on seotud kõnealuste ettevõtjate riikliku registriga.
Ma usun, et ümbersõnastamise tulemus on halduse lihtsustamine ning kõnealuse majandustegevuse ja eeskirju järgivate ettevõtjate suurem õiguskindlus. Kas see tähendab, et me võime lõpuks loota bussiteenustele tõelist autoveoturgu, mis on avatud ja konkurentsivõimeline ning tagab liiklusohutuse tähenduses kõige asjakohasemad tingimused?
Luca Romagnoli (NI), kirjalikult. – (IT) Ma hääletan kolleegi Mathieu Groschi raporti poolt, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta.
Ma olen nõus ettepanekuga liberaliseerida liikmesriikides bussiteenused, mitte üksnes nii, et see lihtsustaks kõnealuse valdkonna Euroopa õiguslikku raamistikku, vaid tugevdaks ka ELi riikide vahelist koostööd.
Selleks on vaja standardida isikut tõendavad ja identifitseerimise dokumendid kogu Euroopa Liidus, et lihtsustada kontrolle, mida liikmesriikidel on õigus teha, kui reisijad tegelevad lisaks riigist läbisõitmisele kabotaažvedudega.
Ma loodan, et selleks esitavad nende liikmesriikide ametiasutused, kelle territooriumit läbitakse, eelteavet.
Silvia-Adriana Ţicău (PSE), kirjalikult. − (RO) Raporti uues muudetud versioonis märgitakse kokkulepet sotsiaalpartnerite vahel seoses 12 puhkepäevast erandi kehtestamisega rahvusvahelise reisijateveoga tegelevatele bussijuhtidele.
Ma hääletasin muudatusettepaneku 31 poolt, millega kehtestatakse rahvusvahelise transpordiveoga tegelevate bussijuhtide suhtes kohaldatavad tingimused seoses iganädalase puhkeperioodi edasilükkamisega kuni 12 järjestikuseks 24tunniseks ajavahemikuks alates eelmisest regulaarsest iganädalasest puhkeperioodist. Tingimused on järgmised: rahvusvahelise juhusliku transporditeenuse osutamine peab toimuma vähemalt 24 tunni jooksul liikmesriigis või kolmandas riigis, mis ei ole riik, kus teenuse osutamist alustati; iganädalane puhkeperiood pärast erandi kohaldamist peab alati kestma vähemalt nii palju nagu tavaline 45tunnine iganädalane puhkeperiood; kompenseeriv 24tunnine puhkeperiood teostatakse alati enne kolmanda nädala lõppu pärast erandi rakendamist; juhul kui sõiduaega ei katkestata ajavahemikus kell 22.00–6.00, peab sõidukil olema kaks juhti või tuleb sõiduaega vähendada kolme tunni võrra; alates 1. jaanuarist 2014 on kõnealuse erandi rakendamine võimalik üksnes sõidukite puhul, mis on varustatud Euroopa eeskirjadele vastava registreerimisseadmega.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh, Inger Segelström ja Åsa Westlund (PSE), kirjalikult. − (SV) Me hääletasime raporti poolt. Hügieenipakett tõstatas arutelu mitmes liikmesriigis, sealhulgas Rootsis.
Enamikul juhtudest ei ole probleem seisnenud siiski õigusaktis eneses, vaid selle rakendamises riigi ametiasutuste poolt.
Konstantinos Droutsas (GUE/NGL), kirjalikult. – (EL) EL ohverdab rahvatervise Euroopa monopolide kasu nimel, mis nõuavad vähem kontrolle ja piiranguid. Tavaline näide ELi poliitikast on viimane toiduskandaal seoses naftaga segatud päevalilleõliga, millel on tervisele katastroofilised tagajärjed. Selle asemel et võtta meetmeid piirangute kehtestamiseks rahvusvaheliste kontsernide kontrollimata menetluste suhtes, sekkuvad EL ja liikmesriikide parlamendid vaevu päevalilleõli importimisse Ukrainast. Samal ajal võimaldab ELi toiduohutuse direktiiv inimestele tarbimiseks mõeldud õlide ja teiste vedelate kaupade vedamist konteinerlaevadega, mis transpordivad naftaõlisid ja muid toksilisi vedelikke.
Väikeettevõtete halduskulude vähendamise ettekäändel teeb komisjon ettepaneku kehtestada toiduohutuse direktiivi suhtes veel üks erand, mis on iseenesest ebasobiv. Toiduainete kontrollid muudetakse veelgi keerulisemaks, kuna suured rahvusvahelised kontsernid varjavad end monopolide taha, et vältida mis tahes vastutuse võtmist, tegeledes samal ajal ohtlike ja rahvatervist tõsiselt kahjustavate tegevustega.
Piisavas koguses ja töötajatele madalate hindadega ohutu toit ei muutu kättesaadavaks enne, kui ELi poliitikaga lõpetatakse toiduainete sektoris tegutsevate suurte rahvusvaheliste kontsernide huvide kaitsmine ja nende kasumi suurendamine.
Edite Estrela (PSE), kirjalikult. − (PT) Ma hääletasin Schnellhardti toiduainete hügieeni käsitleva raporti vastu, kuna minu arvates ei ole õigustatud komisjoni kavandatav muudatusettepanek määrusele (EÜ) nr 852/2004, mille eesmärk on vabastada toiduainete sektoris tegutsevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad HACCP (ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide ohje) süsteemi kohaldamisest, võttes arvesse, et praegu puuduvad tõendid konkreetsete probleemide kohta seoses kõnealuse korra rakendamisega. Ma leian, et 2009. aastal, kui kõnealune määrus tuleb läbi vaadata, oleks õige aeg muudatusettepanekute tegemiseks, kui need on põhjendatud.
Ilda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Täna võttis Euroopa Parlament esimesel lugemisel vastu raporti toiduainete sektoris tegutsevate ettevõtjate vabastamise kohta toiduainete hügieeni määruse kohaldamisest. Vabastamist kohaldatakse toiduaineid müüvate mikroettevõtjate suhtes, mitte selvehallide või ainumüügiõigusega selvehalli kettide suhtes. Portugali kogemus näitab, et vabastamine on oluline nii traditsioonilise köögikunsti ja sellega seotud kommete ja tavade säilitamiseks kui ka pereettevõtete kaitsmiseks, kuhu kuulub suur osa kõnealuse sektori töötajatest ja mis seisavad silmitsi kõige suuremate raskustega, võttes arvesse konkurentsivõimealast ebavõrdsust suurte ettevõtjatega.
Lisaks ei saa kehtestada, kohaldada ja säilitada HACCP süsteemi põhimõtetele tuginevaid protsesse, mis võivad olla olulised suurte ettevõtjate jaoks toiduohutuse säilitamise nimel, võrdsel määral väikeettevõtjate suhtes, eriti toitlustussektoris.
Kuna on tõsi, et toiduaineid käsitlevate õigusaktidega peab tagama inimeste elude ja tervise ning tarbijate huvide kõrgetasemelise kaitse, ei saa seda ajada segi traditsioonide lõpetamisega ja rünnakutega iga riigi ja iga piirkonna toitumiskultuurile.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − ELi toiduaineid käsitlevad eeskirjad on olulised kõigis liikmesriikides. Aeg-ajalt on need siiski tõestanud, et on väiksematele ettevõtjatele koormavad. Ma tervitan ettepanekuid mikroettevõtjate vabastamise kohta ja hääletasin Schnellhardti raporti poolt.
Zita Pleštinská (PPE-DE), kirjalikult. − (SK) Ma hääletasin Horst Schnellhardti raporti poolt, kuna selle tulemusena vähendatakse toiduainete sektoris tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormust, eriti mikroettevõtjate puhul (pagariärid jne), see muudab äritegevuse atraktiivsemaks ja aitab luua uusi töökohti.
Raportis kehtestatakse mitmed muudatused seoses toiduaineid tootvate või müüvate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, kes tegutsevad piirkondlikel ja kohalikel turgudel. Tegemist ei ole veterinaariaalaste eeskirjadega. Toiduhügieeni paketi kaalumisel tahtis parlament eelkõige tagada võimalikult kõrget toiduohutuse taset ja luua samal ajal teostatava ja paindliku kontrollimehhanismi.
Need väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kes suudavad tõestada, et puuduvad ohud toiduhügieeni valdkonnas ja et toiduainete hügieeni kontrollitakse regulaarselt, vabastatakse HACCP süsteemi menetlustest. HACCP süsteem tagab ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide ohje meetodi. Selle töötas USAs 1960. aastatel välja NASA, kui tal oli vaja tagada kõigi toiduainete ja toitainete 100% ohutus. 1992. aastal lisati süsteem Euroopa õigusaktidesse.
Slovaki Vabariigi toiduseadustikus viidatakse HACCP süsteemile kui nõuetekohasele tootmistegevusele. Dokumentide ettevalmistamine on keeruline ja põhjendamatu bürokraatia ei julgusta mikroettevõtete omanikke äriga tegelema. Et Slovakkia hügieenieeskirjad on palju rangemad kui 15 vanas liikmesriigis, on hügieenieeskirjad vaja ühtlustada kogu ELis.
Luca Romagnoli (NI), kirjalikult. – (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma toetan Horst Schnellhardti ettepanekut toiduainete hügieeni kohta.
Ettepanekus käsitletakse kahte probleemi: esiteks bürokraatia vähendamist seoses transpordikulude ja -tingimustega ning teiseks eeskirjade kohandamist, mille alusel vabastatakse mikroettevõtjad HACCP süsteemist tulenevatest nõuetest, eesmärgiga tagada maksimaalne toiduohutuse tase ja kõrgetasemeline inimeste elude ja tervise ning tarbijate huvide kaitse.
Ma nõustun, et HACCP menetlused peavad alles jääma: nende kaotamine vähendaks kõnealuste eesmärkide saavutamise tõenäosust, võttes arvesse, et menetlused kaitsevad toiduainete sektoris tegutsevate ettevõtjate huve, tugevdavad toiduohutusstandardeid ja vastutuse taset ning tagavad õiglase konkurentsivõime ja ühenduses tarbimiseks mõeldud toiduainete ja sööda vaba liikumise paindlikkuse. Käesolevat muudatusettepanekut tuleks lõpuks laiendada eranditult kõigile liikmesriikidele ja need peaksid selle heaks kiitma, sätestades selged ohutusnõuded.
Marianne Thyssen (PPE-DE), kirjalikult. – (NL) Härra juhataja, kui me tahame väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasu tuua, peame looma seadused, mida nad on suutelised järgima.
See kehtib ka toiduainete sektori hügieenieeskirjade puhul. Eelmisel aastal tegi komisjon ettepaneku muuta määruse (EÜ) nr 852/2004 sätteid, et viia need rohkem kooskõlla sellega, mida väikseimad ettevõtjad on võimelised saavutama.
Komisjoni muudatusettepanekud on väga kasulikud, kuna nendes nõutakse endiselt, et väikeettevõtjad järgiksid hügieenistandardeid, kuid samal ajal vabastatakse nad bürokraatiast ja kohustustest, mis on väikeettevõtjate jaoks selgelt ebasobivad. Ühest küljest on kahju, et parlament ei ole komisjoni ettepanekuid täielikult järginud. Teisest küljest ma hääletasin lõpliku raporti poolt, sest meil on õnnestunud saavutada teatavat edu lahenduse leidmisel.
Ma avaldan endiselt kahetsust, et vastutus on antud liikmesriikidele. Liikmesriigid peavad nüüd võtma vastutuse ja võimaldama oma väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel jätta kohaldamata ranged HACCP nõuded.
Silvia-Adriana Ţicău (PSE), kirjalikult. − (RO) Määruses nr 11 veohindade ja veotingimustega seotud diskrimineerimise kaotamise kohta nõutakse, et veoettevõtjatel oleks veodokument, mis sisaldaks muu hulgas vahemaid, teid ja piiriületuspunkte. Transpordi valdkonnas on ettepaneku eesmärk vähendada teatavaid kohustusi transpordi valdkonda käsitlevate andmete esitamisel. Kõnealuse muudatuse osas on konsulteeritud üksnes Euroopa Parlamendiga.
Ma hääletasin Euroopa Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esitatud muudatusettepaneku 12 poolt, mis on seotud määrusega (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta ja milles võimaldatakse pädevatel asutustel vabastada toiduainete sektoris tegutsevad majandustegelased ühe või mitme kehtestatud meetme rakendamisest, tingimusel et nad suudavad tõestada, et puudub risk, mida tuleb vältida, või et kõiki tuvastatud riske kontrollitakse piisavalt ja regulaarselt, kohaldades toiduainete hügieeni üldiseid ja konkreetseid nõudeid. Viidatakse pagariäridele, lihapoodidele, puu- ja köögiviljapoodidele ning peamiselt müügikioskitele turul. Mul on kahju, et nimetatud muudatusettepanek ei saavutanud vajalikku häälteenamust.
Bernard Wojciechowski (IND/DEM), kirjalikult. – (PL) Kaupade ja teenuste kvaliteedist on saamas Euroopa ühiskonna üha olulisem küsimus. Kvaliteet on ettevõtetevahelise konkurentsi tegur. Üks kvaliteedi näitamise viise on asjaomase kvaliteedistandarditele vastavuse sertifikaadi omamine. Kõige ulatuslikumad ja tunnustatumad standardid on ISO 9000 seeria standardid.
HACCP süsteemi kiitis 1975. aastal ametlikult heaks Maailma Terviseorganisatsioon. 1993. aastal võttis selle vastu Codex Alimentarius’e komisjon kui asjakohane vahend, millega reguleerida toiduainete tootmist. Leitakse, et nõuetekohaselt rakendatud HACCP süsteem ja ISO 9000 standarditele vastav kvaliteedi kontrolli süsteem on parim viis tervisliku toidu tagamiseks.
Kõnealuse meetodi ja sellel põhineva HACCP süsteemi peamine eesmärk on vältida ohte kogu toiduahelas ja tagada ohutu lõpptoode, nähes samal ajal ette asjakohase reageerimise probleemide tekkimisel.
Ilda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Direktiivis 96/22/EÜ keelatakse II lisa A osas loetletud türeostaatiliste ainete, stilbeenide, stilbeeni derivaatide, nende soolade ja estrite manustamine kõigile loomaliikidele, see tähendab nende kasutamine inimestele tarbimiseks mõeldud loomade ja loomsete saaduste kui ka lemmikloomade puhul. Siiski võib teatavatel tingimustel kasutada II lisa B osas loetletud kahte toodet. Komisjoni muudatusettepanekus tehakse ettepanek:
– jätta direktiivi kohaldamisalast välja lemmikloomad, mis tähendab, et teatavate ainete kasutamise piiranguid nende suhtes lihtsalt enam ei kohaldata ning seetõttu võib kõnealuseid aineid neile manustada;
– et 17ß-östradiool hormoon, mida oli ajutiselt lubatud kasutada toiduloomade puhul matseratsiooni ja mumifitseerumise või püomeetra raviks, keelatakse nüüd täielikult. Neljas taotlus seoses inna esilekutsumisega veistel, hobustel, lammastel või kitsedel rahuldati üksnes kuni 2006. aasta oktoobrini ja selle kehtivus on juba lõppenud. Kõnealust ainet peetakse kantserogeenseks ja nüüd on turul alternatiivid olemas, nii et hormooni kasutamine on liigne ja selle võib täielikult keelustada.
Duarte Freitas (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Komisjon teeb ettepaneku jätta lemmikloomad välja nõukogu direktiivi 96/22/EÜ kohaldamisalast, mis võimaldaks nende ravimist türeostaatilise toimega ainete ja beeta-agonistidega.
Selle olulise meetme eesmärk on vähendada lemmikloomade kannatusi ja see võimaldab kasutada näiteks türeostaatilise toimega aineid lemmikloomade kilpnäärme ületalituse raviks.
Siiski näitavad kõige uuemad arengud teaduslikus hindamises, et kõnealuste ainete kasutamine inimtoiduks mõeldud loomakasvatustoodete puhul ei ole majanduslikult otstarbekas ja et need võib asendada alternatiivsete ainetega.
Seetõttu tehakse ettepanek keelustada täielikult 17ß-östradiooli ja selle estrite kasutamine inimtoiduks mõeldud loomakasvatustoodete puhul, lõpetades mitmesugused erandid, mida praegu endiselt kohaldatakse. Tahaksin meelde tuletada, et kui kõnealuseid hormoone kasutatakse kasvu soodustamiseks, võivad need olla inimestele kantserogeensed, ning et praegused erandid võib lõpuks kaotada, sest nimetatud hormoonid võib probleemideta asendada alternatiivsete ainetega.
Niisugused muudatused tagavad kõrgetasemelise liha ja loomsete kõrvaltoodete tarbijate kaitse, võimaldades samal ajal lemmikloomade ravi ja nende kannatuste vähendamist.
Mieczysław Edmund Janowski (UEN), kirjalikult. – (PL) Ma toetan proua Scheele raportit ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türeostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses (KOM(2007)0292). Raport on püüe leida optimaalne lahendus, mis rahuldaks nii vajaduse kaitsta inimesi ehk tarbijaid kui ka tagada loomade heaolu. Raportis võetakse ka arvesse veterinaaria valdkonna teadusuuringuid. Eelkõige tervitan ma 17ß-östradiooli hormooni kasutamise täielikku keelustamist liha tootmiseks kasvatatavate loomade pidamisel. Ma usun, et keelustamine on täiesti asjakohane. Tuleb seada prioriteediks jõupingused, mille eesmärk on saavutada toiduohutuse asjakohane tase, pidades eelkõige silmas, et direktiivis osutatud tooted võivad põhjustada inimestel tõsiseid vähihaigusi.
Teisest küljest näevad kavandatavad muudatused ette tõhusa ravi lemmikloomadele, kellele põhjustavad kannatusi näiteks kilpnäärme ületalitus või teised vaevused. Seetõttu nähakse ette säte nii lemmikloomade kui ka toiduloomade tervise kohta.
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin oma Saksa kolleegi Helmuth Markovi raporti poolt, mille rahvusvaheline kaubanduskomisjon võttis ühehäälselt vastu ja milles tehakse ettepanek muuta nõuandemenetluse kohaselt ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste ajakava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011 ja millega muudetakse erinevaid määrusi.
Käesolev määruse ettepanek on kooskõlas 2004. aasta suunistega GSP rolli kohta 10aastasel perioodil 2006–2015, millesse lisati mitmeid uusi eesmärke, näiteks nende riikide soodustamine, kes seda kõige enam vajavad, arengumaadele huvipakkuvate toodete lisamine GSPga hõlmatud toodete hulka, astmestamissüsteemi muutmine läbipaistvamaks ja stabiilsemaks ning uue stimuleeriva erikorra kohaldamine säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks.
Ma toetan täielikult raportis sisalduvat üleskutset Euroopa Parlamendile olla GSP poliitikasse rohkem kaasatud, mis on äärmiselt oluline riikidele, mis seda vajavad, ja mis läheb igal aastal maksma 3,5 miljardit eurot tollitulude vähenemise näol.
Alessandro Battilocchio (PSE), kirjalikult. – (IT) Ühiskonnas, kus praegu domineerib globaliseerunud majandusturg, maailmas, kus kolm miljardit inimest elavad vähem kui kahe dollariga päevas ja rohkem kui üks miljard vaid ühe dollariga, on ühenduse institutsioonide kohustus asjakohase kaubanduspoliitika abil stimuleerida majandusarengut nn kolmandas maailmas.
Selle ühise eesmärgi saavutamiseks peame otsima sobivaid vahendeid, et parandada arengumaade majandusolusid ja integreerida nad järk-järgult üha rohkem maailma turule.
Lisaks puhtalt majanduslikele teguritele, nagu turuosa, tuleb silmas pidada ka teisi kriteeriumeid, nagu soodustatute arengutase ja kohustus võtta suund demokraatia poole. Lisaks tuleks edendada neid tooteid, mis sageli eristavad antud riigi majandust teiste riikide omast.
Kõnealuseid eesmärke järgides ei tohi me siiski piirata arengumaade majanduste võimalusi toota piiratud valik kaupu, eriti kui need on madala lisandväärtusega tooted, kuna see võiks pigem kahjustada kui soodustada asjaomaste riikide arengut ja majanduskasvu.
Bruno Gollnisch (NI), kirjalikult. – (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, Markovi raport arengumaade suhtes kohaldatava tollimaksusoodustuste süsteemi kohta on usaldus ülemaailmse vabakaubanduse mõjude vastu, eriti kõige vaesemate riikide puhul.
Siiski, kui ma televiisorist uudiseid vaatan, tundub, et just neis riikides on näljahäda. Näib, et nende tragöödiate üks põhjustest on valik suurte eksporditavate põllukultuuride kasuks, kahjustades kohalikke toiduainete alase sõltumatuse tagamiseks mõeldud põllukultuure. Näib, et 38 aastat kestnud soodussüsteem ei ole avaldanud suuremat mõju kõnealuste riikide ja nende elanike majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale.
Näib, et kui ühel süsteemil kulub nii kaua selle kasu andmiseks, mida süsteemi ideoloogilised toetajad soovisid, kui see jätab kõigis riikides nii palju inimesi hätta, kui see suurendab ebavõrdsust ja vaesust, ei ole enam mõtet seda muuta, see tuleb lihtsalt kaotada.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Nagu me eelnevalt rõhutasime, põhineb praegune üldine soodustuste süsteem (GSP) loogikal, mis on iseenesest vastuoluline. Teiste sõnadega, edendatakse arengut, et liberaliseerida rahvusvaheline kaubandus eksporte edendava mudeli abil, mida reguleeritakse maailma tasandil ja millel on keskus ja äärealad.
Niisugune loogika takistab õiglasi rahvusvahelisi suhteid ja abi andmist majanduslikult vähem arenenud riikidele sisemiste tegurite arendamiseks, milleta – ja koos välisvõla koormuse ning USA, ELi ja Jaapani suurte rahvusvaheliste kontsernide huvide pealesurumisega – on kõnealustel riikidel jätkuvalt äärepoolne ja alluva staatus.
Kaubandus on üks arengu osa, kuid kaugeltki mitte kõige tähtsam.
GSP süsteem tagab eelisjuurdepääsu väga suurest hulgast riikidest pärit toodetele. GSP süsteemi kohaldatakse Portugalile eriti oluliste toodete suhtes (konserveeritud tuunikala, tomatikontsentraat, tekstiilmaterjalid ja riided).
Tekstiilmaterjalidele ja riietele avaldatav mõju on kõige suurem, eriti sektori kõrge astmestamise piirmäära tõttu. Seda ja muid negatiivseid aspekte tuleb muuta, vastasel juhul mõjutab see tõsiselt riiklikku tootmissektorit, mille tulemuseks on sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed.
Adam Bielan (UEN), kirjalikult. – (PL) Härra juhataja, Gruusia kohtlemine Venemaa poolt on rahvusvaheliste standardite kohaselt lihtsalt vastuvõetamatu. On enam kui selge, et Venemaa kasutab ära oma majanduslikku mõju paljudes ELi riikides, et näha, kui kaugele ta võib oma uusimperialistlike ambitsioonidega minna. Venemaa teeb kõik, et blokeerida kõik suhted Gruusia ja lääne vahel. Ma tahaksin veel kord rõhutada, et ELi või ÜRO jõud peaksid Abhaasias asendama viivitamata Venemaa relvastatud nn rahuvalvajad.
Euroopa Liit peaks pidevalt näitama oma täielikku toetust Gruusia suhtes, nagu seda täna on täiskogul tehtud. Lisaks peaks liit süstemaatiliselt tugevdama koostööd ja kehtestama kohe viisade andmise lihtsustamise meetmed grusiinide jaoks, eriti nüüd, kui on peetud täielikult demokraatlikud valimised.
Täna vastu võetud resolutsioon väljendab täpselt niisugust toetust suveräänsele Gruusiale. Mul on hea meel, et Seaduse ja Õigluse Partei liikmete algatusel peeti Euroopa Parlamendis mai alguses arutelu. Selle tulemus on tänane resolutsioon, mis kujutab endast Euroopa ametlikku seisukohta Gruusia küsimuses.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Mitmesuguste oluliste aspektide hulgas, mida seoses käesoleva resolutsiooniga võiks rõhutada, pean tuletama meelde nende suurt silmakirjalikkust, kes korrutavad praegu oma täielikku toetust riigi suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele, olles samal ajal need, kes õhutasid ja toetasid USA-NATO-ELi ebaseaduslikku operatsiooni Jugoslaavia vastu. See operatsioon oli näide sekkumisest, destabiliseerimisest, agressioonist ja sõjalisest okupatsioonist, mis kulmineerus Serbia Kosovo provintsi iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamisega, vaadates täielikult mööda rahvusvahelisest õigusest.
Taas kord näeme selgeid märke – mille me kõrvale lükkame – sekkumisest ning USA-NATO-ELi kohalolu, sealhulgas sõjalise kohalolu tugevdamisest kõnealuses piirkonnas, mis on geostrateegilises tähenduses üha olulisem.
Võtke näiteks hiljuti Bukarestis toimunud NATO tippkohtumise tulemused, kus võeti poliitiline kohustus seoses Gruusia ühinemisega selle ründava sõjalise liiduga. Võtke näiteks üleskutsed suuremaks Euroopa sekkumiseks ja rahvusvahelise kohalolu toetamiseks konfliktipiirkonnas, saates sinna Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika piirikontrolli missiooni (ehk ELi delegatsiooni, kuhu kuuluvad 21 NATO liikmesriigi esindajad ja milles Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kujutab endast NATO Euroopa tugisammast). Võtke näiteks algatused, et luua ulatuslikud ja kõikehõlmavad vabakaubanduslepingud ELi ja Gruusia vahel.
Filip Kaczmarek (PPE-DE), kirjalikult. – (PL) Ma hääletasin Gruusiat käsitleva resolutsiooni vastuvõtmise poolt. Gruusia elanikud vajavad meie toetust ja solidaarsust. Solidaarsus ei ole nii vajalik, kui kõik on hästi ja kõik on õnnelikud. Kuid see on väga vajalik keerulises olukorras. Gruusia elanikud on praegu raskustes. Me ei peaks üksnes näitama Gruusia elanikele oma toetust, vaid tegema kõik, et neid ja nende riiki kaitsta konflikti eest, millel võivad olla traagilised tagajärjed.
Leidub selgeid näitajaid selle kohta, et Gruusia ja Venemaa olid hiljuti relvakonflikti äärel. Meie kohus on veenda mõlemaid pooli leidma rahumeelsed poliitilised lahendused. Olen veendunud, et isegi kõige keerulisemad probleemid on võimalik lahendada läbirääkimiste teel, püüdes leida kompromissi ja juhindudes hea tahte põhimõtetest. Loodan samuti, et rahvusvaheline üldsus toetab aktiivselt ja tõhusalt vahendustegevust ja mõlemale poolele vastuvõetava alalise ja õigustatud lahenduse leidmist.
Lisaks näitab olukord Gruusias, kui tähtis on meie naabruspoliitika kogu meie poliitika jaoks. See kehtib eriti naabruspoliitika ida mõõtme puhul.
Siiri Oviir (ALDE), kirjalikult. − (ET) Kahtlemata valitsevad Gruusias hetkel rasked ajad. Üheltpoolt siseriiklikult toimuv opositsiooni tahtmatus astuda dialoogi võimuloleva erakonnaga, jäädes tänavapoliitika tasemele. Teisalt suhted Venemaaga separatistliku Gruusia provintsi pärast Abhaasias ja Lõuna-Osseetia pärast, millega seoses on ohustatud Gruusia suveräänsus. Venemaa on ühepoolselt suurendanud oma sõjaväe kohalolekut piirkonnas. Leian, et EL peab astuma samme asendamaks Vene nn rahuvalvajad tõeliste rahuvalvajatega.
Leian, et kui ELi kuuluvate riikide välisministrid toetasid Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust rahvusvaheliselt tunnustatud piires, siis peab EL oma eriesindaja kaudu võtma Gruusia separatistlike piirkondade, Venemaa ja Thbilisi vahelise konflikti lahendamisel juhtrolli, pakkudes välja osapooltele usaldus- ja julgeolekumeetmeid.
Frédérique Ries (ALDE), kirjalikult. – (FR) Meie sõnum on selge: me mõistame hukka ohtliku konflikti laienemise kõnealuses piirkonnas ja kinnitame ELi toetust Gruusiale.
Hiljutised arengud Gruusias ja eriti Abhaasias tekitavad tõsist muret. Gruusia ja Venemaa vaheliste sidemete halvenemine võib olla negatiivsete sündmuste algus Kaukaasia piirkonnas.
Ma kuulusin delegatsiooni, kes külastas Gruusiat, et jälgida 21. mai 2008. aasta valimisi, ning ma olin tunnistajaks Thbilisi suurtele jõupingutustele demokratiseerimise protsessis. Märkimisväärne edu, mida ma täheldasin 14 valimisjaoskonna jälgimisel Gori piirkonnas, ei tohiks varjutada piirkonnas püsivaid raskusi. Palju on vaja veel ära teha ning EL peab oma rolli täitma, jälgides eelkõige valimisi ja andes pikaajalist toetust reformiprotsessis.
EL peab õppima Balkani kogemusest: ta ei saa tegevusetult kõrvalt vaadata, kui konflikt seisab tema ukselävel. Ma kiidan käesoleva resolutsiooni heaks ning kutsun kahte konfliktis osalejat üles loobuma edasistest tegevustest, mis võiksid viia pinge laienemiseni. Oluline on keskenduda meie jõupingutustele, et taastada dialoog ja veenda Venemaad oma väed Abhaasiast välja viima.
Geoffrey Van Orden (PPE-DE), kirjalikult. − Briti konservatiivid keelduvad lõigetest 6 ja 8, milles viidatakse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidele. Me oleme vastu Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhimõttele ja ei näe ELi kui asjakohast organisatsiooni julgeolekumissioonide korraldamiseks kaugetesse võimaliku konflikti piirkondadesse. Lisaks oleme pettunud asjaolus, et NATO Bukaresti tippkohtumisel ei esitatud Gruusiale kutset ühineda NATO liikmelisuse tegevuskavaga.
Jan Andersson, Göran Färm, Inger Segelström ja Åsa Westlund (PSE), kirjalikult. − (SV) Me lükkasime põhjenduse E tagasi. Ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika vajavad tulevikus tõenäoliselt suuremaid eelarvevahendeid, kuid me ei taha ennetada eesseisvat pikaajalise eelarve vahekokkuvõtet, avaldades praeguses etapis arvamust selle üksikute osade kohta.
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin austatud Poola kolleegi Jacek Saryusz-Wolski omaalgatusliku raporti poolt ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, mis on aidanud tugevdada Euroopa identiteeti ja Euroopa Liidu rolli maailmas. Ma olen nõus, et ühine välis- ja julgeolekupoliitika peab muutuma demokraatlikult õiguspärasemaks, võimaldades parlamendil teostada tõelist kontrolli kõnealuse poliitika üle ja rääkida ühehäälselt ja rõhutades erinevaid prioriteete: praegu Euroopas valitseva ebakindluse põhjused (terrorism, organiseeritud kuritegevus), energiavarustuse kindlus, kliimamuutuse vastane võitlus ja säästev areng, naaberpiirkondade stabiilsuse parandamine, kriisiohje ja konfliktide ennetamine/lahendamine, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, rände haldamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste edendamine kogu maailmas. Esmatähtsad geograafilised prioriteedid peavad olema stabiilsuse tagamine Lääne-Balkanis ja dialoogi tugevdamine Serbia ja Kosovo vahel.
Ma toetan ideed, et Euroopa Parlament peaks tegema konkreetseid ettepanekuid Euroopa Liidu välisteenistuse rahastamise ja eelarvekontrolli kohta.
Adam Bielan (UEN), kirjalikult. – (PL) Härra juhataja, tahaksin alustuseks õnnitleda härra Saryusz-Wolskit Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitleva raporti puhul.
Ma olen raportööriga nõus, et ei ole lihtne rääkida ühisest välispoliitikast. Me peame tõestama, et Euroopa Liit on valmis võtma olulistes küsimustes vastu ühise seisukoha. Seoses niisuguste oluliste küsimustega nagu Venemaa agressiivne energiapoliitika, sündmused Kosovos ja Tiibeti juhtum, on liit hiljuti näidanud, et ühine välis- ja julgeolekupoliitika jääb kaugeks eesmärgiks. Kuni Euroopa Liit lubab alahinnata oma usaldusväärsust rahvusvahelisel areenil, nagu eelnevalt nimetatud juhtudel, ning kuni üksikud liikmesriigid jätkavad kahepoolset tegutsemist, jääb ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamine endiselt pigem eesmärgiks.
Veel üks säte ühise poliitika kohta ei anna meile midagi, kui me ei hakka rääkima ühehäälselt Euroopale huvi pakkuvatel teemadel.
Glyn Ford (PSE), kirjalikult. − Ma hääletan raporti poolt. Ma hääletasin fraktsiooni Verts/ALE muudatusettepaneku 7 poolt, milles kritiseeritakse president Sarkozy ülemaailmset tuumatehnoloogia müügi pealetungi. Ma kardan, et see ülitehnoloogia mõjutab Prantsusmaa välispoliitikat liiga palju. Räägitakse, et Prantsusmaa on ainus liikmesriik, kes ei ole loonud diplomaatilisi suhteid Põhja-Koreaga, mitte sellepärast, et teda paneksid muretsema inimõigused, vaid sellepärast, et 2001. aastal ei täitnud tolleaegne Lõuna-Korea valitsus oma lubadust anda Prantsusmaa tuumatööstusele ebaproportsionaalne osa KEDO projektiga seotud tuumalepingutest, et ehitada Põhja-Koreasse kaks kergvee reaktorit. Vastutasuks pidi Põhja-Korea külmutama oma grafiitreaktori Taechonis, mis on võimeline tootma tuumarelvades kasutatavat plutooniumit. Prantsusmaa tuumaalane kinnisidee paneb meid kõiki vähem turvalisse olukorda.
Anna Hedh (PSE), kirjalikult. − (SV) Ma hääletasin „ei”, sest ma ei taha, et tugevdataks ELi ühist välispoliitikat ja relvajõude kõige selle tõttu, mida see endaga kaasa toob.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − Ma toetan täielikult oma fraktsiooni muudatusettepanekut 7 Saryusz-Wolski raportile, milles väljendatakse muret seoses president Sarkozy ülemaailmse tuumatehnoloogia müügi pealetungiga, mis võiks viia tuumaenergia ulatusliku levikuni. Šotimaa elanikke huvitavad tuumaküsimused väga, võttes arvesse, et Ühendkuningriigi tuumarelvad asuvad meie territooriumil. Šotimaa lükkab tagasi Londoni valitsuse kava rajada uus tuumarelvade põlvkond ja ma toetan täielikult Šoti valitsuse tööd tagamaks, et kõnealuseid relvi ei loodaks.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Härra Saryusz-Wolski ühise välis- ja julgeolekupoliitika iga-aastast aruannet käsitleva raporti eesmärk on määratleda Euroopa ülemaailmse rolli ühised väärtused ja prioriteedid. Lissaboni lepinguga muutub ELi hääl rahvusvahelisel tasandil tõhusamaks ja ühtlasemaks ning ma tervitan asjaolu, et raportis käsitletakse lepingu panust kõnealuses valdkonnas. Ma hääletasin raporti poolt.
Geoffrey Van Orden (PPE-DE), kirjalikult. − Briti konservatiivid ei taha, et Briti välispoliitika alluks ELile. Me lükkame tagasi Lissaboni lepingu, igasuguse idee ELi välisministri loomisest või ELi liikmekohast ÜRO Julgeolekunõukogus ning ELi mis tahes kaitsepoliitikaga seotud rollist. Seetõttu hääletame raporti vastu. Loomulikult tervitame 27 riigi võimalusi rääkida ühel häälel, kui see on täielikult kooskõlas Briti välispoliitika huvidega. Samuti toetame paremini koordineeritud humanitaartegevust ning jõulisemat lähenemisviisi vastumeelsete režiimidega tegelemisel Zimbabwes, Birmas ja mujal.
Jan Andersson, Göran Färm, Inger Segelström ja Åsa Westlund (PSE), kirjalikult. − (SV) Me loobusime hääletamast kõigi osade üle, kus viidatakse NATO-le, sest me tuleme riigist, kellel puuduvad sõjalised liitlased.
Seoses muudatusettepanekuga 14 leiame, et faktiliselt on ebakorrektne öelda, et leping ei võimalda sõjalisi kavatsusi. Isegi praegu kasutatakse ELi vahendeid sõjalisteks operatsioonideks, kuid mitte ühiseks ELi kaitsejõuks.
Graham Booth (IND/DEM), kirjalikult. − Me hääletame üldiselt ELi õigusaktide vastu ja hääletasime kogu raporti vastu tervikuna. Siiski leidsime, et võime hääletada mitme muudatusettepaneku poolt. Me hääletasime muudatusettepanekute 10 ja 12 poolt, kuna nendes lükatakse tagasi ELi militariseerumine. Ka meie oleme ELi militariseerumise vastu. Kõnealustes muudatusettepanekutes ei kutsutud komisjoni üles tegutsema, samuti ei tunnistatud neis komisjoni või ELi võimu. Need kujutasid endast lihtsaid väiteid, mis juhtumisi langesid kõnealuses küsimuses kokku meie omadega. Seetõttu võisime hääletada nimetatud kahe muudatusettepaneku poolt, kompromiteerimata meie üldist suhtumist nii sellesse raportisse kui ka ELi õigusaktidesse üldiselt.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kui teil tekib mis tahes kahtlusi seoses nn Lissaboni lepingu tegeliku tähenduse, ambitsioonide ja kohaldamisalaga, peate kahtluste hajutamiseks lugema hoolikalt resolutsioone Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta, mis võeti vastu käesolev täiskogu häälteenamusega.
Euroopa integratsiooni edendavad jõud – eriti suured finants- ja majandusgrupid, sotsiaaldemokraadid ja parempoolsed – püüavad kinnitada, et EL on imperialistlik blokk, mis kuulub oma suurte jõudude alla.
Lisaks sellele, et käesolevas raportis kinnitatakse ELi sekkumispoliitikat (nagu võis näha Afganistani, Tšaadi/Kesk-Aafrika Vabariiki, Bosnia ja Hertsegoviinasse, Kosovosse ja Guinea-Bissausse lähetatud missioonide puhul) ja tegevusvalmidust (et võtta kiiresti ja samaaegselt ette kaks Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjalist operatsiooni), on raport ka tõeline militariseerumise ja militarismi juhis. Näiteks rõhutatakse raportis järgmisi eesmärke: Euroopa julgeolekustrateegia laiendamine; tsiviilmissioonide sõjaline mõõde, arenguabi militariseerumine ja areng kui sekkumise vahend; sõjaväetranspordi vahendite tugevdamine (A400M tüüpi sõjalennukid ja helikopterid); kaitse- ja sõjalise tegevusega seotud kulutuste suurenemine, sealhulgas ühenduse eelarve kasutamine; tegevusvalmidus ELi sõjaliseks tegevuseks ning projektide ja relvatööstuse koordineerimine.
Need on ühed paljudest põhjustest, miks me raporti vastu hääletasime.
Anna Hedh (PSE), kirjalikult. − (SV) Ma hääletasin raporti vastu, sest ma ei taha, et ELi ühist välispoliitikat tugevdatakse. Lisaks olen ma ELi militariseerumise vastu.
Richard Howitt (PSE), kirjalikult. − Briti Leiboristide Partei Euroopa Parlamendi liikmed hääletasid raporti poolt, mille eesmärk on rakendada Euroopa julgeolekustrateegiat ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide jätkuvat rolli. Eelkõige tervitavad leiboristidest Euroopa Parlamendi liikmed asjaolu, et raportis rõhutatakse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviilmissioonide paremat toimimist.
Leiboristidest Euroopa Parlamendi liikmed hääletasid lõike 39 vastu, milles käsitletakse Eurokorpuste (Eurocorps) rolli. Et Ühendkuningriigid ei ole Eurokorpustega seotud ning seda jõudu ei ole kunagi kasutatud, on leiboristidest Euroopa Parlamendi liikmete arvates oluline rõhutada, et ELi alalises käsutuses ei ole regulaarseid jõude, ning me usume, et niisuguseid struktuure ei ole vaja.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Ma tervitan Kuhne raportit Euroopa julgeolekustrateegia ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva iga-aastase aruande kohta. Ma nõustun raportööriga, et Lissaboni leping tugevdab liidu volitusi, andes ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale tähtsama rolli.
Liikmesriikide julgeolekuküsimuste rahvusvaheline iseloom nõuab suuremat Euroopa tasandil kooskõlastamist. Seetõttu tervitan niisuguste küsimuste puhul liikmesriikidevahelise solidaarsusklausli lisamist. Ma hääletasin raporti poolt.
Cristiana Muscardini (UEN), kirjalikult. – (IT) Euroopa julgeolekuga seotud vajadused on muutunud. Territoriaalse agressiooni ohu, mis kaasneb kaitse klassikalises mõistega, on ulatuslikult välja tõrjunud ohud, mis tekivad ELi territooriumiga külgnevate alade piiridel. Lisaks on olemas terrorismioht ja toimub tohutu rändevoogude hoogustumine, mitmesuguste fundamentalistide ja äärmuslaste radikaliseerumine, inimkaubanduse suurenemine ja on massihävitusrelvade leviku oht.
Euroopa Liidu jaoks ei seisne küsimus lihtsalt meie varustamises iseseisvalt tegutsemise vahenditega, et tulla toime rahvusvaheliste kriisidega, vaid iseseisva Euroopa kaitsesüsteemi loomises. Siiski ei tohi EL oma välistegevuse suutlikkuse soovitud laiendamisel piirduda üksnes sõjalise mõõtmega: ta peab paralleelselt arendama tsiviilkriisi ohjamise mehhanisme, mis sisaldavad politsei, tsiviilametnike, kohtunike, kodanikukaitsega tegelevate ametnike jne tegevust.
Ühist julgeolekupoliitikat tuleb seetõttu tugevdada, et anda liidule rahvusvahelisel geopoliitilisel areenil võtmeroll, mis on eraldiseisev, kuid mitte väga erinev NATO omast. Selle optimistliku noodiga hääletan ma täna Saryusz-Wolski raporti poolt.
Luís Queiró (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Euroopa Liidu ambitsioon julgeoleku ja kaitse tähenduses on selgelt väiksem kui tema suutlikkus, ning see ei tulene üksnes tavapärasest probleemist seoses välisprioriteetide koordineerimise ja nende osas koostöö tegemisega. Tuleb tegeleda ka ühe keskse küsimusega. Me teame, et välismõõtmel ja tegevusvalmiduse loomisel on puudu töötajatest, kättesaadavusest ja koostööst. Siiski on vaja ka kodanike nägemust kõnealuse koostöö vajadusest ja kasulikkusest. Peame ehitama üles koostööl põhineva strateegia, investeerides eriti koostalitlusvõimesse ja luues põhjaliku tegevusvalmiduse, kuid sageli on seoses meie poliitikavaldkondade mõõtmega puudu eelkõige avalikkuse toetusest. Julgeoleku ja kaitse mõõtme vajaduse ning olulisuse ja tõhususe tunnistamine sõltub suurel määral avalikkuse toetusest, mis tuleb luua, ning see toetus sõltub suurel määral meie jõupingutustest.
Lõpuks tahaksin rõhutada, kui oluline on meeles pidada, et Atlandi liit on Euroopa julgeoleku ja kaitse tugisammas, millest ei tohi ega saa mingil juhul mööda vaadata.
Bruno Gollnisch (NI), kirjalikult. – (FR) Täna hääletusele pandud kahel raportil – üks ühise välispoliitika kohta ning teine julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta – on üks ühine aspekt: need võtavad liikmesriikidelt ära välis- ja kaitsepoliitika, et tuua kasu Brüsseli riigiteenistujatele.
Diplomaatia on kõrge esindaja, tõelise välisministri kätes. Lisaks muutub kaitse selle ühise iseloomu tõttu ühtseks ning seekord juhivad seda Ameerika Ühendriigid NATO ja ÜRO kaudu, nagu on selgelt näidatud Euroopa uuendatud põhiseaduses, Lissaboni lepingus. Meie sõjalisi vahendeid vähendatakse kõige lihtsamalt väljendades, kuna eelarvest kulutavad kõige suurema osa praegu Prantsusmaa ja Ühendkuningriik ning see kuulub stabiilsuse pakti alla. Prantsuse ja Briti alalised liikmekohad ÜRO Julgeolekunõukogus tahetakse muuta üheks ja anda üle kõikvõimsale Euroopale. Lühidalt, ühelgi ELi liikmesriigil ei ole enam poliitilisi ja sõjalisi vahendeid, et tagada oma sõltumatus ja vabadus. Igal juhul on nad juba suurema osa oma vahenditest andnud eurobürokraatide käsutusse. Me oleme täielikult selle katastroofilise muutuse vastu.
Adam Bielan (UEN), kirjalikult. – (PL) Härra juhataja, ma toetasin ELi ja USA tippkohtumist käsitlevat resolutsiooni, kuna lisaks kahepoolse partnerluse ja ülemaailmsete väljakutsetega seotud küsimustele viidatakse selles viisaküsimusele, mis on Poola kodanikele väga tähtis.
Turistina Ameerika Ühendriikidesse sõita soovivad Poola kodanikud peavad viisa saamiseks endiselt läbima keeruka ja kuluka menetluse.
Ligikaudu 25% Poola elanike viisataotlustest lükatakse tagasi. Peamine ja mõnikord ainus tagasilükkamise põhjus on konsulaartöötaja kahtlustus, et taotlejal võib olla kavatsus hakata tegelema ebaseadusliku tööga. Tegelikult reisib enamik poolakaid Ameerika Ühendriikidesse, et sugulasi külastada. Umbes kolm neljandikku 10 miljonist Ameerika Ühendriikides alaliselt elavast poolakast pärineb minu esindatava riigi Väike-Poola piirkonnast, mis selgitab, miks on nii pikad järjekorrad Ameerika konsulaadi ees Krakowis.
Ma usun, et seoses niisuguse menetluse olemasoluga Euroopa Liidu liikmesriigi suhtes on vaja, et liit võtaks vastu kindla seisukoha dialoogis Ameerika Ühendriikidega.
Glyn Ford (PSE), kirjalikult. − Ma tahaksin käesoleva arutelu kontekstis tõstatada küsimuse seoses Ameerika Ühendriikide raketitõrje kavadega, eriti Tšehhi Vabariigi puhul. Kaks kolmandikku Tšehhi elanikkonnast on vastu sellele, et ühe osana kõnealustest kavadest rajataks Praha lähedale radarseadmed.
Kaks Tšehhi rahuaktivisti on pidanud kolm nädalat näljastreiki, et protesteerida Tšehhi valitsuse kangekaelse toetuse vastu kõnealuste kavade suhtes, hoolimata sellest, et tõenäoliselt toovad need Euroopa julgeolekule pigem kahju kui kasu. Ma tervitan asjaolu, et kahe rahuaktivistiga on nüüd ühinenud peamised poliitilised tegelased, kellest igaüks peab näljastreiki 24 tundi.
Ma nõustun nendega, et EL peab saavutama ühise seisukoha niisuguse tähtede sõja tehnoloogia rajamise suhtes Euroopasse. On vaja pidada selles istungisaalis kiireloomuline arutelu nõukoguga. Ma loodan, et president lükkab selle järgmisel kuul käima.
Hélène Goudin (IND/DEM), kirjalikult. − (SV) Erakonnas Juuninimekiri näidatakse täielikku poolehoidu nende resolutsiooni osade vastu, milles käsitletakse Ameerika vangide kohtlemist ja nende transportimist läbi Euroopa riikide. Ameerika Ühendriigid peavad kooskõlas rahvusvahelise õigusega kas tooma vangid kohtu ette või nad vabastama. Guantànamos ja teistes vanglates valitsevad tingimused on täiesti vastuvõetamatud.
Kahjuks käsitletakse raportis liiga palju küsimusi, mis ulatuvad kõnealusest probleemist kaugemale ja mille puhul on pädevad rahvusvahelised organid, eelkõige ÜRO. Me ei leia, et Euroopa Parlament peaks mängima rolli seoses poliitilise olukorraga riikides, mis ei asu ELi vahetus naabruses, nagu Iraan, Kosovo või Iraak. Euroopa Parlament ei peaks samuti püüdma laiendada Euroopa välispoliitikat, kutsudes teisi riike üles arendama koostööd ja ühisstrateegiaid terrorismi ja massihävitusrelvade kohta. Need on väga ohtlikud küsimused, mida suudavad kõige paremini lahendada asjaomased liikmesriigid ise koostöös kõnealustes küsimustes pädevate õiguspäraste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Juuninimekirjas kritiseeritakse tugevalt ka resolutsiooni osa, kus püütakse määrata suur osa ELi ja Ameerika Ühendriikide eelarvest toetusele põllumajandusuuringute valdkonnas.
Richard Howitt (PSE), kirjalikult. − Briti leiboristidest Euroopa Parlamendi liikmetel on hea meel, et nad hääletasid resolutsiooni poolt enne ELi ja USA tippkohtumist 10. juunil. Me loodame, et resolutsioon aitab muuta tippkohtumise tulemuslikuks. Eriti tervitavad leiboristidest Euroopa Parlamendi liikmed üleskutset, et EL ja USA teeksid tihedat koostööd suure hulga ühiste poliitiliste väljakutsete osas; nad toetavad täielikult ka üleskutset, et EL ja USA asetaksid aastatuhande arengueesmärgid rahvusvahelise arengupoliitika keskmesse.
Briti leiboristidest Euroopa Parlamendi liikmed hääletasid muudatusettepaneku 8 vastu, sest me usume, et kõnealune tekst ei paku küsimusele tasakaalustatud lähenemisviisi. Oleme veendunud, et aruteludel tuleb keskenduda ka Venemaa kohustustele ja need peavad sisaldama ulatuslikumaid rahvusvahelisi desarmeerimise jõupingutusi, nagu soovitati selgesõnaliselt edukas sotsiaaldemokraatide fraktsiooni muudatusettepanekus Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raportile, mille üle täna samuti hääletati.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Tulevased USA presidendivalimised on võimalus lõpetada Bushi valitsuse praktiseeritud välispoliitika. Niisugune muutus peaks hõlmama ka Euroopat ja EL peaks püüdma tugevdada ELi-USA partnerlust, eriti ülemaailmsete väljakutsete puhul, nagu kliimamuutus ja vaesus. Ma toetan härra Wiersma resolutsiooni ettepanekut.
Athanasios Pafilis (GUE/NGL), kirjalikult. – (EL) Meie, Kreeka Kommunistliku Partei Euroopa Parlamendi liikmed hääletame ühisresolutsiooni vastu järgmistel põhjustel:
• resolutsioonis kutsutakse üles tugevdama imperialistlikku koostööd Ameerika Ühendriikide ja ELi vahel, võimendades NATOt, et manipuleerida inimeste ja riikidega ning neid ekspluateerida;
• resolutsioonis tugevdatakse strateegilist ebapopulaarset ELi-USA terrorismivastast liitu. Siiski tehakse seoses inimõigustega mitmeid silmakirjalikke üleskutseid, kõnealune liit on üksnes ettekääne, et pidada inimeste vastu ühist vaibumatut sõda;
• resolutsioonis tuuakse vabanduseks kliimamuutuse mõjud riikidele ja rahvastele, et sillutada teed uuteks imperialistlikeks sekkumisteks koos Ameerika Ühendriikidega;
• kõiki pooli võrdselt kohtleva poliitika kaudu resolutsioon tegelikult toetab Iisraeli okupeerivaid jõude ja nende kuritegusid Palestiina elanike suhtes. Selles kiidetakse heaks Iraagi ja Afganistani jätkuv okupeerimine ning tehakse ettepanek praktilise koostöö meetmeteks Ameerika Ühendriikide ja ELi vahel seoses Euroopa-NATO protektoraadiga Kosovo üle.
Resolutsioon on üha enam tõend pöördumatust strateegilisest lepingust ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel inimeste kahjuks. Resolutsioonis kasutatakse poliitilist võimu näitamaks, et EL on Ameerika Ühendriikide rivaal, tundes end tegelikult alluvana.
Luís Queiró (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Üks üllatamapanevamaid fakte Euroopa poliitikas on Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suhete käsitlemise viis, eriti võrreldes meetoditega, mida kasutatakse, et tutvustada meie suhteid teiste partneritega, kes on poliitiliselt ja kultuuriliselt erinevamad.
Selged erinevused esinevad arvamustes, lahkarvamustes, konkurentsivõimes ja huvides, eriti seaduslikes majanduslikes huvides, mis asetavad meid erinevatele kohtadele ja positsioonidele. Siiski on oluline, et me suudaksime kontrollida ühe projekti raames partneritevahelisi pingeid ja lahkarvamusi. On oluline tunnistada seda nii, et me suudaksime tegutseda ja reageerida kõigele, mis ees seisab. Seoses sellega on üks esimesi samme, mis tuleb teha, partnerite, nagu Euroopa ja USA, vaheliste ebavajalike ja põhjendamatute kaubandustõkete kõrvaldamine. Kui me tahame tõepoolest reageerida vaesuse ähvardavale suurenemisele, mis on kasvava ülemaailmse nõudluse ebavajalik tulemus, on oluline teha üksteisega ja eriti muu maailmaga koostööd tagamaks, et vaesusega võitlevad riigid suudaksid saavutada kaubandusalase avatuse, mida on vaja nende olukorra parandamiseks. Jõukam maailm on võimalik luua vabade, loomingulisust stimuleerivate ühiskondade vahelise kindla liidu põhjal.
Geoffrey Van Orden (PPE-DE), kirjalikult. − Briti konservatiivid toetavad tugevalt atlandiüleseid suhteid; siiski ei ole me nõus selle määratlemisega ELi ja USA vaheliste suhetena, eriti kaitseküsimustes, ning sellest tulenevalt oleme kindlalt lõike 16 vastu.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kuigi resolutsioonis väljendatakse selgelt impeeriumidevahelisi vastuolusid, kinnitatakse resolutsioonis ELi ja USA vahelist koostööd ning eesmärki tugevdada nende partnerlust vastutuse jagamisel maailmas, pidades eelkõige silmas tulevasi USA presidendivalimisi.
Resolutsioonis kinnitatakse taas, et EL on NATO Euroopa sammas, nagu on näidatud Euroopa julgeolekustrateegias, ning soovitatakse ELil ja USA-l tungivalt teha tihedamat koostööd seoses ulatuslike ühiste poliitiliste väljakutsetega, eriti Lähis-Idas, Iraanis, Iraagis, Lääne-Balkanil, Afganistanis ja Aafrikas.
Pidades silmas NATO peagi täituvat 60 tegutsemisaastat, kutsutakse resolutsioonis üles algatama uuesti määratletud ja tugevam ELi-NATO partnerlus ning rõhutatakse Euroopa julgeolekustrateegia kohandamist NATO arutlusel oleva uue strateegilise lähenemisega. Kooskõlas Lissaboni lepingu militarismiga oodatakse resolutsioonis ELi-USA suhete julgeolekualase mõõtme ümberhindamist, võttes arvesse NATO strateegilise läbivaatamise tulemusi, Euroopa julgeolekustrateegia ajakohastamist ja uue USA valitsuse ametisse astumist.
Teiste sõnadega luuakse ja kinnitatakse EL kui poliitiline-majanduslik-sõjaline blokk, mis loodab jagada USAga kontrolli maailma üle (püüdes oma suhteid tasakaalustada). Maailm ja inimesed, keda valvatakse …
- Resolutsiooni ettepanek: Barcelona protsess: Vahemere Liit (RC-B6-0281/2008)
Jean-Pierre Audy (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin viie fraktsiooni esitatud ettepaneku poolt võtta vastu ühisresolutsioon Vahemere Liidu kohta. Vahemere piirkond ja Lähis-Ida on liidu jaoks strateegiliselt olulised ning tähtis on rakendada Vahemere poliitikat, mis põhineb solidaarsusel, dialoogil, koostööl ja kaubandusel, et tegeleda ühiste väljakutsetega ja saavutada seatud eesmärgid, nimelt rahul, stabiilsusel ja ühisel jõukusel rajaneva ala loomine. Ma tervitan Prantsuse Vabariigi presidendi Nicolas Sarkozy algatust, kellele Vahemere Liit võlgneb palju, ning soovin talle edu Pariisis 13. juulil peetaval tippkohtumisel, kus liit välja kuulutatakse. Ma toetan poliitilist ettepanekut anda tulevasele liidule parlamentaarne mõõde, toetudes Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele. Ma tervitan kavandatavaid näidisalgatusi, nagu merekiirteed, Araabia-Magribi kiirtee ühendamine, Vahemere saastest puhastamine, kodanikukaitse, Vahemere päikeseenergia kava, suure võimsusega päikesesoojusenergia tootmine Põhja-Aafrika kõrbes, merevee soolatustamine joogivee kättesaadavuse parandamiseks jne.
Patrick Gaubert (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma tervitan ühisresolutsiooni Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu kohta vastuvõtmist.
Resolutsioonis rõhutatakse põhjendatult strateegilist huvi, mida pakuvad Euroopa Liidule Vahemere piirkond ja Lähis-Ida. Meie poliitika kõnealuste riikide suhtes peab põhinema solidaarsusel, dialoogil ja koostööl.
Barcelona protsess väärib nüüd taasalgatamist, et muuta see võimalikult tõhusaks. Selleks on komisjoni algatus samm õiges suunas ja selle väärtus on keskendumine konkreetsetele piirkondlikele projektidele, mis võimaldavad anda tõhusa vastuse kõnealuse piirkonna kodanike vajadustele.
Komisoni ettepanekus soovitatakse ka luua Barcelona protsessi kaaseesistuja, alaline ühiskomitee ja sekretariaat, mis aitab parandada koostööd ja dialoogi eri partnerite vahel.
Lisaks sätestatakse resolutsioonis, et poliitika peamised eesmärgid peavad jätkuvalt olema õigusriigi põhimõtete edendamine, demokraatia, inimõiguste austamine ja poliitiline pluralism.
Bruno Gollnisch (NI), kirjalikult. – (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, Euroopa Liit ei lõpeta hüperpresident Sarkozy äratõukamist: kütuse maksustamist käsitlevate ettepanekute tagasilükkamine, hoiatused eelarvepoliitika rööbastelt mahajooksmise suhtes ning nüüd kavandatava Vahemere Liidu muutmine Barcelona protsessi taasalgatamiseks, mis on ebaõnnestunud juba üle 10 aasta.
See on surm mare nostrum’it ümbritsevate riikide vahelist koostööd käsitlevale projektile, mida juhtis Prantsusmaa. Nüüdsest on kogu liit kaasatud ja kontrolli teostab Euroopa Komisjon Brüsselis. Seda otsustas tõeline peremees: Angela Merkeli Saksamaa.
See iseloomustab täiuslikult kahte tõsiasja: Sarkozy kihutustöö ja meediakära aitavad üksnes varjata tema jõuetust; Prantsusmaa huvid on Brüsseli ametnike kätes ja sõltuvad Euroopa Liidu huvidest.
Me loodame siiralt, et Iirimaa, riik, kus vabadust nii väga armastatakse ja kes on selle eest ajaloos kallilt maksnud, vabastab meid sellest eurobürokraatia ülesehitamisest, mis on üha rohkem põhjendamatu ja türanlik.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kui te loete täna vastu võetud resolutsiooni, kaldute uskuma ELi kõige puhtamaid ja heatahtlikumaid kavatsusi Vahemere Liidu suhtes. Resolutsiooni hoolikas keelekasutus annab üksnes mõne vihje sekkumise ja alaliste eesmärkide kohta luua Euroopa-Vahemere vabakaubanduspiirkond ja vabakaubandus, millega kaasnevad loomulikult sotsiaalsed ja keskkonnaalased leevendusvahendid ja retoorika.
Siiski teeb Euroopa Komisjon selgeks, et Vahemere piirkond on Euroopa Liidu jaoks nii poliitilises kui ka majanduslikus tähenduses äärmiselt olulise strateegilise tähtsusega. Komisjon räägib märkimisväärsest edust, mis on tehtud seoses Euroopa-Vahemere vabakaubanduspiirkonna loomisega 2010. aastaks, rõhutades vajadust, et ELi Vahemere partnerid jätkaksid edasisi ja kiiremaid reforme. Komisjon toob välja mitmed prioriteetsed valdkonnad, näiteks transport (rõhutades võimalust luua erasektori huvide jaoks kontsessioonikava, millega kaasnevad valitsuse meetmed, et tagada vabakaubandus ja kõrvaldada mitmesugused mittetariifsed kaubandustõkked) ning energiaturgude integreerimise suurendamine.
EL tahab majanduslikku, poliitilist ja sõjalist kontrolli kogu Vahemere piirkonna üle ning püüab domineerida selle turgudel ja ekspluateerida selle tohutuid ressursse.
See on kapitalism, te rumalad!
Carl Lang (NI), kirjalikult. – (FR) Resolutsiooni pealkirjas rõhutatakse Sarkozy läbikukkumist. Rahuldumata sellega, et ta on Prantsuse Vabariigi president, püüdis ta saada üksnes Vahemerd ümbritsevatele riikidele avatud Euroopa-Vahemere Liidu kujundajaks, seejärel presidendiks.
Tema kaardimajake kukub kokku veel enne, kui algab Prantsusmaa eesistumisaeg. Saksamaa esitas oma seisukohad: kõik ELi liikmesriigid osalevad selles projektis, mis on mõeldud Barcelona protsessi lihtsaks laienduseks ja mida haldavad Brüsseli eurobürokraadid.
See fiasko iseloomustab meie riigi allakäiku Euroopa institutsioonides. Brüsseli Euroopa, mis ei tugevda kaugeltki Prantsusmaad, nagu kaebavad Rahvaliikumise Liit ja Sotsialistlik Partei, muudavad selle hoopis nõrgemaks kõigis sektorites: majandussektoris meie väiketalumajapidamiste hävitamise, tööstuse kokkuvarisemise ja ümberpaigutamise kaudu; sõjandussektoris meie sõjaväe lammutamise läbi, mida on nüüd vaja, et sulanduda Eurokorpustega; demograafiasektoris meie rahvuslikku identiteeti ähvardava sisserändega.
Üksnes uus Euroopa, riikide Euroopa, mis on rajatud riikide suveräänsusele ning Euroopa ja kristliku tsivilisatsiooni põhiväärtustele, võimaldab Prantsusmaal saada taas üheks suuremaks osalejaks ning rakendada Vahemere piirkonnas olulist koostööpoliitikat, mille eesmärk on muu hulgas tagada, et sisserändajad pöörduksid tagasi oma kodumaale.
Erik Meijer (GUE/NGL), kirjalikult. – (NL) Juba mõnda aega on Euroopa Liit teinud tööd, et arendada välja konkreetsed koostöösuhted Vahemere Aafrika ja Aasia kallastel asuvate riikidega. Kõnealune koostöö tekitab pidevalt küsimuse, kas see tähendab, et me toetame Süüria diktatuuri või kiidame heaks selle, et Iisrael viivitab võrdse ja rahvusvaheliselt tunnustatud Palestiina riigi loomisega. Prantsusmaa presidendi Sarkozy idee ELi ja kõigi Vahemere riikide vahelisest liidust kutsub üles eriti Vahemere ääres asuvate ELi liikmesriikide avalikkuse toetusele. Niisuguse liidu loomine võiks aidata luua piirkonnas ELi mõjusfäärid ebavõrdsete partneritega, järgides USA ja Ladina-Ameerika osade vaheliste traditsiooniliste lepingute näidet. See võib aidata ka muuta õiguspäraseks diktatuuri Tuneesias, Liibüas ja Süürias ning väiksemal määral Alžeerias ja Egiptuses. See muudaks lihtsamaks põgenike tagasisaatmise niisugustesse riikidesse. See annaks meile ka võimaluse uuendada Iisraeliga lepinguid nüüd, selle asemel et oodata naaberriigi Palestiina tunnustamiseni. Ma ei hääleta resolutsiooni poolt nüüd üksnes nimetatud probleeme silmas pidades.
Athanasios Pafilis (GUE/NGL), kirjalikult. – (EL) Kreeka Kommunistliku Partei Euroopa Parlamendi liikmed hääletasid ühisresolutsiooni vastu. Vahemere Liidul ei ole lõppanalüüsi kohaselt võrdseid, vastastikku kasu toovaid suhteid piirkonna riikidega. Selle asemel toetab ta ELi imperialistlikke plaane luua laiem Vahemere ja Lähis-Ida piirkond. Kõnealuse liidu eesmärk on turgude liberaliseerimine, et turgudele oleks hõlpsam juurdepääs Euroopa monopolidel, parandades nende positsiooni võitluses turgude monopolistliku kontrolli eest. Piirkonna energia- ja tootmisressursid rüüstatakse. Vahemere Liit saavutatakse ohtude suurendamise, väljapressimise ning riikidele ja inimestele avaldatava poliitilise või isegi sõjalise surve teel. Resolutsioon on lisaks paljastav. Vahemere Liidu poliitika esmane eesmärk on arvatavasti demokraatia ja inimõiguste viimine EList Vahemere piirkonna riikidesse. See on ettekääne, mida EL kasutab, et õigustada kõikjal oma imperialistlikke kavatsusi. Tegelikult edendatakse hoopis USA-NATO-ELi imperialistlikku kava luua nn uus Lähis-Ida. Seepärast ei viidata Palestiina territooriumide okupeerimisele Iisraeli poolt ega Palestiina elanike genotsiidile.
Inimestel ei tohiks olla illusioone Vahemere liidu iseloomu ja eesmärkide kohta, nad peaksid selle vastu võitlema.
Adam Bielan (UEN), kirjalikult. – (PL) Härra juhataja, noorte põllumajandustootjate osakaal Euroopa Liidus väheneb jätkuvalt. Praegu on üksnes 7% põllumajandustootjatest nooremad kui 35 aastat. Paljudel juhtudel jätavad noored põllumajandustootmisega tegelemise investeerimise kõrgete kulude tõttu, mis tähendab, et neil on turul võimatu konkureerida.
Seepärast peaksime aitama noortel põllumajandustootjatel saada sel eesmärgil liidu rahastamisest toetust. Noored põllumajandustootjad saaksid kasu väikeste intressidega laenudest, mis võimaldavad neil viia ellu oma plaane, ilma et sellega kaasneks oht sattuda suurtesse võlgadesse. Lisaks tuleks tagada, et liidu rahastamisele juurdepääsu kriteeriumid ei oleks liiga nõudlikud ega välistaks väikseid põllumajandusettevõtteid, mis keskenduvad pigem spetsialiseeritud toodetele kui suuremahulisele tootmisele. Suurem osa Lõuna-Poolas, Väike-Poolas ja Swietokrzyskie vojevoodkonnas asuvatest põllumajandusettevõtetest vastavad eespool toodud kirjeldusele.
Donato Tommaso Veraldi raportis käsitletakse kõiki nimetatud küsimusi ja seepärast hääletasin ma raporti poolt.
Bernadette Bourzai (PSE), kirjalikult. – (FR) Seoses raskustega Euroopa põllumajandustootjate uute põlvkondade leidmisel otsustas Euroopa Parlament otsida viise noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamiseks, mis annaks ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrollile õige suuna. Fraktsiooni PSE variraportöörina tegin järgmised ettepanekud:
– esmatähtis on vastata toidu-, energia-, keskkonnaalastele ja territoriaalsetele väljakutsetele;
– uued põllumajandustootjad peavad saama kasu toetusmeetmetest, eriti kui nad ei päri põllumajandusettevõtet või asuvad alaliste ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades: kõrgem tegevuse alustamise toetus, subsiidiumid põllumajanduslaenude jaoks ja tegevuse alustamisele järgnevad meetmed;
– kõnealused toetusmeetmed peavad olema kohustuslikud ühise põllumajanduspoliitika teise samba alusel ning tuleb uurida põllumajandusvaldusele juurdepääsu aspekti;
– maapiirkondade elamistingimusi tuleb parandada: võrdne juurdepääs avalikele teenustele, sotsiaalne infrastruktuur jne;
– peame töötama välja juurdepääsu kutsekoolitusele (asendus koolituse ajal ja juurdepääs põllumajandusuuringutele);
– peame edendama põllumajandustootja elukutset ja Euroopa tasandil standardeid, millest põllumajandustootjad peavad kinni pidama.
Lena Ek (ALDE), kirjalikult. − (SV) EL ei peaks kõige eest hoolitsema. Lihtsama, kuid entusiastlikuma ELi põhimõte hõlmab seda, et EL peaks tegelema üksnes nende küsimustega, mis kuuluvad asutamislepingu alusel tema pädevuse alla, ning kui tekivad probleemid pädevuste piiritlemisega, tuleks võtta arvesse proportsionaalsust, tõhusust ja asjakohasust.
Ma loobun lõplikust hääletusest raporti üle, milles käsitletakse noorte põllumajandustootjate tulevikku käimasoleva ühise põllumajanduspoliitika reformi raames. Raport sisaldab mitmeid ettepanekuid, mis parandavad vastloodud uute ettevõtete olukorda, ning ettepanekuid, mis võivad aidata kaasa toiduainete tootmise suurendamisele. Kuid samal ajal hõlmab see küsimusi, mis on üpris selgelt riikliku tähtsusega ja mille üle tuleks otsustada riiklikul tasandil.
Ilda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Mitmed raportis sisalduvad ettepanekud, millele me tegime mõned muudatusettepanekud, on õigustatud, eriti kui viidatakse noorte põllumajandustootjate jätkuvatele raskustele, nagu näiteks kõrged tegevuse alustamise kulud, suur võlakoorem ja liiga vähe kättesaadavaid põllumajandusettevõtteid. Me tegime mitmeid ettepanekuid, millele tahaksime juhtida Euroopa Komisjoni tähelepanu, eriti tulevikku silmas pidades:
– vajadus võtta vastu vajalikud meetmed, et toetada, saata ja nõustada noori põllumajandusettevõtjaid esialgse stardiabi programmi alusel, eesmärgiga suurendada edusamme ja minimeerida või lõpetada samal ajal olukorrad, kus põllumajandusettevõtjad loobuvad või lähevad isegi pankrotti;
– maapankade loomine eelpensionile minemise tulemusena vabanenud maa alusel;
– vajadus rakendada toetust kallite masinate ja varustuse ühiseks ostmiseks, mida iga üksik põllumajandustootja kasutab harva.
Siiski ei ole meie arvates asjakohased need meetmed, mis võeti vastu, et lahendada probleemid, mis teevad Portugalist kõige väiksema noorte põllumajandustootjate protsendimääraga (vähem kui 4%) ELi liikmesriigi. On oluline, et praeguse ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise raames väärtustataks nõuetekohaselt tootmistegevust ja õiglasi tootmishindu.
Duarte Freitas (PPE-DE), kirjalikult. − (PT) Viimaste aastakümnete jooksul on jäetud maha üha rohkem Euroopa maapiirkondi ning sellega on kaasnenud rahvastiku järkjärguline vananemine.
Põllumajandusega tegelevate elanike vananemine tekitab muret seoses Euroopa põllumajanduse tulevikuga. Seepärast leian ma, et Veraldi raport on väga oluline, kuna selles käsitletakse mitmeid aspekte, mis on seotud Euroopa maapiirkondade jätkusuutlikus arengus võtmerolli mängivate noorte põllumajandustootjate ootuste ja võimalustega.
Ma usun, et noored põllumajandustootjad on eriti tähtsad dünaamilise põllumajandussektori arenguks, et saavutada Lissaboni lepingu eesmärgid. Uue ühise põllumajanduspoliitika alusel tuleb põlvkondade vahetumist vaadelda seega kui prioriteeti.
Urszula Gacek (PPE-DE), kirjalikult. – (PL) Me peaksime tervitama asjaolu, et täiskogu võttis ulatusliku häälteenamusega vastu raporti, milles käsitletakse noorte põllumajandustootjate tulevikku ühise põllumajanduspoliitika käimasoleva reformi alusel.
Eriti olulised on avaldused noortele põllumajandustootjatele antava üha suureneva Euroopa Liidu toetuse kohta. Üks neist avaldustest on deklaratsioon, milles käsitletakse kõnealuse põllumajandustootjate rühma lihtsamat juurdepääsu sooduslaenudele.
Edasine praktiline abi on oluline, et luua tegelikud võimalused noortele põllumajandustootjatele, kes soovivad jätkata perekonna traditsiooni Väike-Poola vojevoodkonnas ja saada mõistlikku sissetulekut.
Kui lubatud abil on soovitav mõju, võib paraneda olukord, kus Väike-Poola külades elavad üksnes vanemad inimesed, kes hoolitsevad oma lastelaste eest, kelle vanemad leiavad, et nende ainus võimalus on otsida tööd välismaal. Seetõttu on kõnealusel raportil nii sotsiaalne kui ka majanduslik mõõde.
Noored põllumajandustootjad soovivad säilitada traditsioone, kuid nad mõistavad ka, et kui nad ei toetu teistele kogemustele ja tehnoloogiale, ei suuda nad muuta oma pereettevõtteid kaasaegseteks, konkurentsivõimelisteks ja kasutoovateks ettevõteteks. Kaasaegsete meetodite ja põllumajandustootmise vahendite arendamise toetamine on seetõttu täna vastu võetud resolutsiooni eriti oluline aspekt.
Hélène Goudin (IND/DEM), kirjalikult. − (SV) Nagu tavaliselt, märgime erakonnas Juuninimekiri, et käesoleval juhul on vedanud, et Euroopa Parlamendil ei ole ELi põllumajanduspoliitikas volitusi kaasotsustamismenetluse raames, kuna vastasel juhul tõmmataks liit protektsionismi ja mitmesugustele põllumajandustööstuse rühmadele antavate suurte subsiidiumide lõksu.
Käesolev omaalgatuslik raport sisaldab mitmeid absurdseid ettepanekuid, näiteks taas üks Euroopa aasta, seekord „linna- ja maapiirkondade dialoogi Euroopa aasta”. Kui iga Euroopa Parlamendi kavandatav Euroopa aasta viidaks ellu, oleks kuni sajandi lõpuni iga aasta juba broneeritud.
Lõikes 35 sisalduv kinnitus, et maaelu arendamise meetmed peaksid olema suunatud otse põllumajandustootjatele, tugevdab Juuninimekirja liikmete muljet, et vana, ülekoormatud ühine põllumajanduspoliitika on ELi eelarves muutnud nüüd oma nime pigem maaelu arenguks.
Meid teeb rahutuks, et Euroopa Parlament kutsub nüüd üles tunnustama kaubandust mittepuudutavaid küsimusi kui olulisi kriteeriume WTO kontekstis. Me leiame, et see ei ole midagi enamat kui ettekääne kaubandustõkete loomiseks ja protektsionismiks ülejäänud maailma vastu.
Sellest tulenevalt otsustasin hääletada raporti vastu.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − Veraldi raportis noorte põllumajandustootjate tuleviku kohta rõhutatakse mitmeid olulisi küsimusi, mis on asjakohased kõigis ELi maapiirkondades. Raportis tunnistatakse samuti, et Euroopa konkreetsetes geograafilistes piirkondades juurdunud põllumajandustootmise meetodid ja kultuuritraditsioonid tuleks säilitada, neid tuleks parandada ja edendada. Ma toetan kõnealuseid arvamusi kogu südamest ja leian, et neid tuleks kohaldada kogu ELi töökoormuse suhtes.
Monica Maria Iacob-Ridzi (PPE-DE), kirjalikult. − (RO) Ma hääletasin kõnealuse raporti poolt, kuna ma leian, et raportis sätestatud meetmed täiendavad valdkonna riiklikke programme. Rumeenia maaelu arengu riikliku programmiga nähakse ette meede, millega pakutakse toetusi Euroopa Liidu maaelu arengu fondidest kuni 40 000 euro ulatuses inimese kohta. Siiski tuleb täita keerulised tingimused ja järelikult on meil endiselt sellega seoses vähe taotlusi.
Täna vastuvõetavas raportis nähakse ette mitmed olulised meetmed nii seoses noorte põllumajandustootjate rahalise toetuse kui ka teatavate oluliste õiguslike aspektidega, näiteks talumajapidamise pärandamise lihtsustamine või hõlbus juurdepääs pangalaenudele. Oluline on ka maapiirkondade noortele pakutava tööalase hariduse ja koolituse sisu. Seega leian ma, et tulevases õigusaktis tuleks vähendada praegu valitsevat väga suurt ebavõrdsust nooremate, alla 35aastaste põllumajandussektoris tegutsevate elanike (üksnes 8,5% Euroopa kõigist põllumajandustootjatest) ning teiste vanuserühmade vahel kõnealuses valdkonnas.
Kõnealused meetmed aitavad kindlasti kaasa riiklike programmide edule, mis on noorte põllumajandustootjate toetamise peamine telg, nagu näiteks Rumeenia riiklik maaelu arengu programm.
Christa Klaß (PPE-DE), kirjalikult.− (DE) Mida küsivad tänapäeval noored endalt, kui nad otsustavad, millist karjääri teha? Kas nad küsivad, milline on ameti iseloom, milliseid väljavaateid see tulevikuks pakub või kas see toob hõlpsasti tulu? Vastus kõigile neile küsimustele on sageli negatiivne, kui on tegemist põllumajandustootmisega. Üksnes 7% põllumajandustootjatest on nooremad kui 35 aastat, mille tulemusena on kõnealune amet murettekitavalt halvas olukorras. Paljud noored sooviksid põllumajandustootmisega tegeleda: töötada vabas õhus loodusele lähedal, ümbritsetuna taimedest ja loomadest. See on kindel. Mis noori sel juhul takistab? Kas see on väljavaadete puudumine või ametiga kaasnev üldine ebakindlus? Kunagi tähendas talumajapidamise pärimine väga kindlat elatist, kuid tänapäeval on pärijad sageli ebasoodsas olukorras paljude takistuste ja nende suhtes sätestatud tingimuste tõttu. Me teame, et üksnes hästi koolitatud ja motiveeritud põllumajandusettevõtjad on suutelised tagama tervisliku toidu kõrged standardid ja tervisliku looduskeskkonna Euroopas. Siiski peame olema teadlikud ka tänapäeval noorte põllumajandusettevõtjate ees seisvatest väljakutsetest. Peame neid rohkem kaasama poliitilistesse aruteludesse ja otsustusprotsessi. Nemad on Euroopa lootus! Nemad seisavad silmitsi mitmete majanduslike ja ökoloogiliste väljakutsetega ning tagavad maapiirkondades hea ja tasakaalustatud sotsiaalse keskkonna. Seetõttu on vaja nende toetamiseks usaldusväärset poliitikat.
Roselyne Lefrançois (PSE), kirjalikult. – (FR) Ma tervitan kõnealuse raporti vastuvõtmist, milles rõhutatakse olulist väljakutset, mille esitab Euroopa Liidule põllumajandussektori põlvkondade vahetus.
Noored põllumajandustootjad võivad kõige paremini vastata uutele põllumajandusega seotud väljakutsetele. Õppides oma eelkäijate kogemusest, on neil vajalik liikuvus ja entusiasm, et teha olulisi keskkonnaalaseid, tehnoloogilisi ja majanduslikke muudatusi, mis võimaldavad homsel Euroopa põllumajandusel säilitada maailmas esikohta.
Nüüd peame saavutama üha suureneva põllumajandustootmise taseme ning pideva kinnipidamise tootekvaliteedist ja -ohutusest loodusressursside ja keskkonna säilitamisel põhineva ülemaailmse lähenemisviisi raamistikus.
Siiski tähendavad kõnealused nõuded noorte põllumajandusettevõtjate üha suuremaid rahalisi ja isiklikke investeeringuid. Lisaks peab liit toetama rohkem kohandatud materiaalsete ja intellektuaalsete vahendite omandamist, nagu raportis sätestatud, eriti tehnoloogilisele innovatsioonile juurdepääsu valdkonnas.
Ühine põllumajanduspoliitika ei saa jätta tähelepanuta neid, kes tagavad ühenduse jätkusuutliku toidualase sõltumatuse, austades inimesi ja keskkonda.
Astrid Lulling (PPE-DE), kirjalikult. – (FR) Ma hääletasin Donato Tommaso Veraldi raporti poolt, kuna ma toetan täielikult algatusi, mille eesmärk on tagada ELi jätkusuutliku, konkurentsivõimelise ja tootliku põllumajanduse tulevik.
On oluline edendada ja lihtsustada noorte juurdepääsu põllumajandus- ja toiduainete sektorile, et edendada põlvkondade vahetust ja tagada sektori dünaamilisus.
Et võimaldada noortel põllumajandustootjatel tulla toime mitmete väljakutsete ja ootustega, nagu kvaliteetse toidu tootmine, toiduohutus, keskkonnakaitse ning bioloogilisuse mitmekesisuse ja maastiku säilitamine, on oluline vaadata läbi starditoetuse summa, mida ei ole juba aastaid muudetud. Lisaks peame tagama, et toetusega kaasneks ärikava, et mitte vähendada noorte põllumajandustootjate innovatiivset meelt.
Sellest hoolimata peame olema teadlikud, et keskeas põllumajandustootjatel seisavad ees samad väljakutsed. On oluline tagada, et me ei asetaks neid ebasoodsasse olukorda ega kahjustaks nende praegusi töömeetodeid.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Põllumajandustööstuse tuleviku tagamiseks on vaja ergutada noori põllumajandustootmise sektorisse tööle asuma. Tuleks toetada põllumajandustootmise sektori uustulnukaid, sealhulgas noori põllumajandustootjaid. Ma toetan Veraldi ühise põllumajanduspoliitika käimasoleva reformi alusel noorte põllumajandustootjate tulevikku käsitleva raporti üldist suunda.
James Nicholson (PPE-DE), kirjalikult. − Statistika näitab, et Euroopa maapiirkondade elanike arv kahaneb ja nad vananevad. Lisaks on praegu noorte käes olevate talumajapidamiste arv äärmiselt väike. See on muretsema panev suund, mis mõjutab kõiki liikmesriike.
Noored ei käsitle põllumajandustootmist karjäärivalikuna, sest paljudel juhtudel kaaluvad niisugused küsimused nagu talumajapidamiste pärandamine ja laenusaamise raskused alustamisest saadava kasu üles.
Käesolevas läbinägelikus raportis käsitletakse kõige olulisemaid küsimusi, mis takistavad noortel põllumajandustootmisega tegelema asumist ning soovitatakse teatavaid praktilisi lahendusi probleemidega tegelemiseks. Kui me tahame tagada Euroopa põllumajandussektori stabiilsuse ja arengu, peame andma noortele stiimulid põllumajandustootmisega tegelema hakkamiseks ning kõrvaldama nende teel seisvad takistused.
Raportis tunnistatakse samuti, et sarnaselt mis tahes muu kaasaegse tööstusharuga peab põllumajandustootmine olema konkurentsivõimeline, tõhus ja suutma vastata turunõudlusele ja sellega kohaneda. Peame võtma meetmeid, mis toetavad ja julgustavad noori, sest põllumajandustootjate järgmine põlvkond on dünaamilise ja innovatiivse Euroopa põllumajandussektori võti.
Zita Pleštinská (PPE-DE), kirjalikult. − (SK) Slovakkial, nagu ka teistel uutel ELi liikmesriikidel, on suur maapiirkondade osakaal. Maapiirkonnad moodustavad peaaegu 80% riigi kogupindalast ning statistika kohaselt elab neis üle 44% elanikkonnast.
Euroopa maapiirkondade suurimad väljakutsed on toiduainetööstuse praegune olukord, toiduainete kõrged hinnad ja kvaliteetsete toiduainete tootmine. On hea näha, et eriti noored põllumajandustootjad on huvitatud ökoloogilisest põllumajandustootmise süsteemist. See annab teatava tagatise põllumajandustootmise üha suurenevale olulisusele, et edendada maaelu arengut.
Ettevõtlusel on põllumajandustootmises omad iseloomulikud tunnused ja sellega kaasnevad palju suuremad ohud kui ettevõtlusega teistes majandussektorites. Paljud noored mõtlevad, et põllumajandusettevõtte loomine on suurte kulude tõttu võimatu. Mitmesuguste stiimulite loomine aitab noortel põllumajandusettevõtjatel ettevõtlust alustada või (hiljem) oma ettevõtteid kaasajastada.
Ma hääletasin raportöör Donato Tommaso Veraldi ühise põllumajanduspoliitika käimasoleva reformi alusel noorte põllumajandustootjate tulevikku käsitleva raporti poolt, sest olen veendunud, et noorte põllumajandustootjate toetamisega võime aidata oluliselt parandada tööhõive määra Euroopa äärepoolseimates piirkondades ja ennetada noorte lahkumist maapiirkondadest.
Brian Simpson (PSE), kirjalikult. − Ma hääletan kõnealuse raporti poolt, kuid pean rõhutama, et muudatusettepanek 35 ei ole mulle vastuvõetav ning mina ja Briti leiboristide delegatsioon hääletame nimetatud muudatusettepaneku vastu.
Jätkusuutlik maaelu areng on võtmetegur, et säilitada meie maapiirkonnad ja maarahvastiku traditsiooniline eluviis. Seoses ümberkorraldamisega tahaksin parlamendiliikmetele meelde tuletada, et üksnes Briti leiboristidest Euroopa Parlamendi liikmed toetasid koondatud jõupingutusi, et suunata meie prioriteedid otsetoetustelt jätkusuutlikule maaelu arengule.
Põllumajandustootjatel on maaelu jätkusuutlikkuse ja arengu tagamisel võtmeroll, kuid nad ei ole ainsad, kes sellesse kaasatud on, mistõttu ma ei saa toetada muudatusettepanekut 35.
Parlament on välja töötanud harjumuse nõuda pidevalt põllumajandustootjatele otsetoetuste maksmist ning kahtlemata teeb ta seda ka ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli üle arutlemisel lähitulevikus. Ma usun, et need, kes usuvad, et asju tuleb muuta, lõpetades tõhusa põllumajanduse arvelt ebatõhusa põllumajanduse kasu lõikava süsteemi toetamise, usuvad tõeliselt jätkusuutlikku maaelu arengusse.
Georgios Toussas (GUE/NGL), kirjalikult. – (EL) Põllumajanduses hõivatud rahvastikuosa vananemine, haritava maa mahajätmine ja põllumajandustootmise sektoris töötavate noorte osakaalu pidev vähenemine on viimase 20 aasta iseloomulikud muutused. Aastate jooksul ei ole EL suutnud lahendada väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate, eriti noorte probleeme. ELi meetmed on osa selle põllumajandusvastasest poliitikast, mille eesmärk on vähendada tootmist ja koondada maa väheste suurte põllumajandusettevõtjate kätte. Selle tulemus on põllumajanduses hõivatud rahvastikuosa kahanemine ja maapiirkondade mahajätmine, eriti noorte poolt.
Raport piirdub tulemustega. Selles esitatavad meetmed jäävad kõnealuse poliitika raamistikku, seega varjavad need probleemide tegelikku põhjust: ELi vastuolulist poliitikat. Kõnealuse poliitika ja põllumajandustootmise vastase ühise põllumajanduspoliitika eesmärk on edendada ja suurendada rahvusvaheliste monopolide tulu ning vähendada väikeste ja keskmise suurusega põllumajandustootjate sissetulekuid. Raportis toetatakse aktiivselt 2003. aastal teostatud ühise põllumajanduspoliitika osalist läbivaatamist, kavandatud ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli meetmeid ning põllumajanduse lisamist ELi ebapopulaarse Lissaboni strateegia raamistikku.
ELi põllumajandusvastase ja ebapopulaarse poliitika lõpetamine on ainus lahendus, mis võimaldab põllumajandustootjatel oma maale jääda. See tagab pigem rahuldava sissetuleku kui rahvusvaheliste monopolide eesmärgid ja huvid.
Genowefa Grabowska (PSE), kirjalikult. – (PL) AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee liikmena tahaksin õnnitleda Alain Hutchinsoni raporti eest, mida ma täielikult toetan. Assamblee töö ja eriti võimalused, mida see annab otseste sidemete loomiseks mõlema poole parlamendiliikmete vahel, tugevdavad tunnet liidu kohalolust ka kõige kaugemates Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkondades. Assamblee ei keskendu üksnes jäigale tegevuskavale. Ta on võimeline reageerima kiiresti kriisiolukordades ja toimuvatele sündmustele. Lisaks võtab assamblee vastu resolutsioone ja teeb otsuseid, mille tulemus on liidu materiaalse ja rahalise abi jaotamine. Niisugune abi on väga vajalik ja oodatud, eriti looduskatastroofidest mõjutatud piirkondades.
Tahaksin öelda, kui rahul ma olen organisatoorsete korraldustega. Kohtumised vaheldumisi Euroopas ja AKV piirkonna riikides võimaldavad assamblee liikmetel tutvuda olukorraga kohapeal ja seda paremini mõista. Ma toetan ka assambleega seotud õpitubade ning teabe kogumise ja uurimismissioonide korraldamist. Eriti tahaksin väljendada tugevat toetust naiste foorumi loomise ideele, mis annab võimaluse aruteluks ja heade tavade vahetamiseks seoses meeste ja naiste võrdse kohtlemisega. Ma usun, et kui Euroopa Parlament tahab, et AKV riigid näeksid teda kui demokraatiat edendavat institutsiooni, ei saa ta sulgeda silmi ebaõigluse ees, millega naisi kõnealustes piirkondades nii sageli koheldakse.
Pedro Guerreiro (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Tervitades riikide parlamentide ja parlamendiliikmete kaasamist ja osalust läbirääkimistes, mis käsitlevad ELi majanduspartnerluslepinguid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega, leiame, et kõnealuste lepingutega seoses vastu võetud poliitiline seisukoht ei tohi piirduda „protsessiga”, mainimata lepingute sisu.
Kui kasutataks niisugust lähenemisviisi, oleks see kaudne püüe juhtida tähelepanu kõrvale peamisest küsimusest, et kavandatavate majanduspartnerluslepingute eesmärk on luua uuskolonialistlikud suhted vabakaubanduslepingute sõlmimise teel. Kõnealuste lepingutega sunnivad EL, suuremad jõud ning nende peamised finants- ja majandusgrupid kõnealuseid riike avama oma turud ning on võimelised müüma nende kaupu ja teenuseid, ekspluateerima kõnealuste riikide toormaterjale ja kehtestama ekspordile suunatud tootmismudeli, võttes seega nendelt riikidelt suveräänsuse ja muutes nende arengu ELi huvidest sõltuvaks.
See on kapitalismi DNA …
Pidades silmas, et me lõikame seda, mida külvame, toovad meie kapitalistlikud kavatsused suurema osa inimkonna puhul kaasa hinnatõusu, töötuse, vaesuse, nälja jne.
Seepärast peame ütlema majanduspartnerluslepingutele ja uuskolonialismile „ei”.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − Ma hääletasin Hutchinsoni raporti poolt. Töö, mida käesolev parlament on teinud aastakümneid koos AKV riikidega, on midagi, millega meie kui institutsioon võime rahul olla.
Eija-Riitta Korhola (PPE-DE), kirjalikult. − (FI) Ma olen olnud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee liige alates oma esimesest ametiajast. Hutchinsoni raport assamblee töö kohta 2007. aastal on minu arvates nii viimasel aastal saavutatud edu kui meile esitatud väljakutsete kõikehõlmav aruanne.
Minu arvates on asjaolu, et nüüd vastutavad ka alalised komiteed resolutsioonide järelmeetmete eest, kindlasti samm õiges suunas. See on andnud võimaluse palju põhjalikumaks dialoogiks kui endise ametlikuma järelmeetmete võtmise puhul, mis leidis aset täiskogul. Lisaks on assambleel olnud võtmeroll majanduspartnerluslepinguid käsitlevate läbirääkimiste jälgimises: parlamendiliikmete vaheline koostöö on tugevdanud protsessi läbipaistvust ja lihtsustanud küsimuste arvessevõtmist kohalikul tasandil.
Tänu oma töö iseloomule on parlamentaarsest assambleest saanud minu arvates oluline tegelane ELi arengukoostöös. Parlamentaarse mõõtme tugevdamine ja tihe koostöö seoses järelmeetmetega võimaldab ELi rahalisi vahendeid üha rohkem suunata otse inimeste vajaduste rahuldamiseks, näiteks et saavutada aastatuhande arengueesmärgid tervishoiu- ja hariduse valdkonnas.
David Martin (PSE), kirjalikult. − Ma tervitan Alain Hutchinsoni raportit AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta 2007. aastal. Parlamentide ja kodanikuühiskonna suurem kaasatus võib parandada ja tihendada AKV-ELi suhteid. Niisuguse koostöö kaudu võime parandada arenguabi kvaliteeti ja selle suunamist. Seepärast hääletasin ma raporti soovituste poolt.
Eoin Ryan (UEN), kirjalikult. – (GA) Mul oli väga hea meel toetada Alain Hutchinsoni raportit AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee eelmise aasta töö kohta. Ma tahaksin viidata teatavatele raporti aspektidele, mis mulle tõesti muljet avaldasid.
Mul on hea meel, et raportöör viitas majanduspartnerluslepingutele. Euroopa Liit peab kõnealuseid lepinguid käsitlevaid läbirääkimisi ja arenguid hoolikalt jälgima ning parlamentaarne ühisassamblee on seda teinud. Nagu raportöör väitis, on parlamentaarsete ühisassambleede keskne roll läbirääkimiste jälgimine ja kahe poole (ELi ja lõunapoolsete riikide) vaheliste suhete loomine.
Tahaksin kiita raportööri ka viite eest Somaaliale kui nn unustatud kriisile. Somaalia ei ole siiski üksi jäetud ning EL ja AKV on kohustatud kõnealuseid piirkondi toetama, aitama ja pöörama neile otsest tähelepanu.
Lisaks rõhutatakse raportis parlamentaarse ühisassamblee tööd, mida alati piisavalt ei väärtustata.
Andrzej Jan Szejna (PSE), kirjalikult. ? (PL) Raportöör juhib põhjendatult tähelepanu vajadusele luua asjakohane raamistik avatud, demokraatlikuks ja sisukaks dialoogiks, mille eesmärk on läbirääkimiste pidamine Euroopa Liidu liikmesriikide ja AKV riikide vaheliste majanduspartnerluslepingute üle.
Teine oluline aspekt on riikide parlamentide ja üksikute riikide ühiskondade suurem osalemine AKV-ELi koostöö tugevdamiseks. Eriti oluliseks tuleks pidada ka piirkondlikku koostööd ja integratsiooni. Rahu tugevdamiseks võetavaid meetmeid tuleks kindlalt toetada, eriti nendes AKV riikides, kus poliitiline olukord on endiselt ebastabiilne.
Bernard Wojciechowski (IND/DEM), kirjalikult. – (PL) Ma hääletasin AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee tööd käsitleva raporti poolt. Minu arvates on hea idee, et AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee alaline komitee vastutab resolutsioonide järelmeetmete eest, kohtudes asjaomaste valdkondade eest vastutavate Euroopa Komisjoni ametnikega. Praeguseni on järelmeetmete koostamine toimunud üksnes täiskogu istungitel. AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel on palju ülesandeid, mille eesmärk on tugevdada AKV riikide majandusarengut.
Alessandro Battilocchio (PSE), kirjalikult. – (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma hääletan kõnealuse raporti poolt, millega antakse järjekordne oluline panus Euroopa majandusarengusse. Seetõttu tervitan ma suurepärast tööd, mida on teinud härra Pittella, kes on toonud selgelt välja ettepanekud ja põhimõtted, mille alusel tuleks kõnealust väga olulist sektorit reguleerida.
Laenuturu ühtlustamine on järgmine samm äärmiselt olulise eesmärgi suunas: tõeliselt integreeritud siseturu väljakujundamine, et ületada praegused erinevused liikmesriikide õigusaktide vahel. Finantsteenused pakuvad üldist majandushuvi, seetõttu on neil võtmeroll nii majandusarengu kui ka Schengeni eesmärkide nõuetekohase rakendamise tähenduses.
Ma pean silmas kodanikke, kellel on tohutud raskused piisava teabe saamisega, ning väljumisega kaasnevaid karistusi, mis esitatakse sageli loobumiskuludena ja mis määratakse kasutajatele, kes soovivad krediidiasutust vahetada.
Ilda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Kuigi täna vastu võetud raportil on mõned positiivsed aspektid, näiteks teavitamine teatavate tarbijatele mõeldud pangandusmenetluste kohta või nende lihtsustamine, toimub juurdepääs nendele teenustele endiselt liberaliseeritud finantsturu raames, mille eesmärk on jätkata maksimaalse kasumi saamist, mitte kaitsta tarbijaid. Seetõttu me loobusime hääletamisest.
Ei piisa pangakonto avamise õiguse tagamisest. Peame tagama, et mis tahes teenuse eest ei võetaks klientidelt tasusid ega määrataks neile muid karistusi, eriti kuna see mõjutab kõige rängemini neid, kes on finantsiliselt nõrgad, kelle kontodel on piiratud vahendid ja kes teevad vaid piiratud tehinguid või omavad lihtsalt pangakontot.
Oluline on tagada avalik teenus, mis on olemas ka finantssektoris ja milleta me suurendaksime sotsiaalset ebavõrdsust, mõjutades dramaatiliselt neid, kellel on väiksemad rahalised vahendid, heategevusasutusi või teisi sotsiaalseid organisatsioone, sealhulgas mikroettevõtteid.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − Pitella raportis, mida ma toetasin, rõhutatakse kultuuri, tavade ja keelte olulisust, pidades silmas tarbijate valikuid ja tarbijakaitset seoses finantstoodetega. ELi eri kultuurid, kombed ja keeled väärivad austust kõigis liidu töövaldkondades ning on peamise tähtsusega, kui Euroopa institutsioonide töö eesmärk on saavutada avalikkuse toetus.
Alessandro Battilocchio (PSE), kirjalikult. − (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma usun, et vastutava komisjoni ja raportöör Othmar Karasi töö on viinud meie parlamentaarse arutelu järgmisse etappi ja aitab selgitada, millised probleemid vajavad kõnealuses valdkonnas käsitlemist ja lahendamist. Lisaks on mul hea meel, et eriline rõhk on viimaks asetatud väikeettevõtetele, mitte üksnes kapitali ulatuslikule liikumisele.
Finantsteenuste sektor ei too kasu üksnes Euroopa või rahvusvahelisel tasandil tegutsevatele suurtele ettevõtetele; see on oluline kõigile, kes tahavad kasutada uusi ideid ja viise ettevõtlusega tegelemiseks väljaspool kohalikku turgu. Euroopa Liidu kõrgetasemeline õigusakt toob kindlasti kaasa suurema konkurentsi ja väiksemad kulud tarbijatele, mis avaldab positiivset mõju suuremale valikule ja kasutajate ulatuslikumale juurdepääsule nimetatud teenustele.
Võttes arvesse sektori olulisust ja eeliseid, mis kaasneksid valdkonna parema reguleerimisega, on mul hea meel, et tänu raportile on parlament lõpuks võimeline esitama asjakohaseid meetmeid, mis toovad tarbijatele otsest kasu.
Ilda Figueiredo (GUE/NGL), kirjalikult. − (PT) Jaefinantsteenuste liberaliseerimine ühtsel turul on Euroopa Komisjoni poolt Lissaboni strateegias sätestatud liberaliseerimiste raames tehtud kõige hilisem ettepanek. Selle eesmärk on teha järgmine samm teenuste täieliku liberaliseerimise poole Euroopa Liidus.
Selle tulemusena ja seoses teiste algatustega tehakse nüüd ettepanek liberaliseerida mitmesugused jaefinantsteenused, eriti pangateenused, kindlustus ja pensionid. Eesmärk on kõrvaldada kõik, mida võiks käsitleda takistusena, kasutades vanu argumente madalamate hindade ja tarbijatele antava suurema valiku kohta, samal ajal kui kogemus näitab tegelikult hoopis vastupidist. Hoopis suurettevõtted suurendavad järk-järgult oma kasumit tarbijatele osutatavate kallimate teenuste arvelt.
Kuigi meil on hea meel oma fraktsiooni esitatud muudatusettepaneku vastuvõtmise üle, võttes arvesse, et säästmise ja pensionidega seotud tooted vajavad erilist hoolt, kuna selles valdkonnas tehtavad tarbijate otsused on nende jaoks tavaliselt suure tähtsusega ja üldiselt tehakse neid vaid üks kord elus, on tõsi asjaolu, et enamik raportist on negatiivne. Seepärast hääletasime raporti vastu.
Bruno Gollnisch (NI), kirjalikult. – (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, nagu raportöör päris põhjendatult välja toob, on turu olemasoluks vaja pakkumist ja nõudlust. See ei paista siiski nii olevat piiriülese jaefinantsteenuste turu puhul. Raport põhineb tegelikult eeldusel, et pakkumise lubamine on seotud nõudluse ergutamisega.
Isegi kui me kõik tahame saada kasu odavamatest laenudest või tulutoovamatest investeeringutest, ei ole tõenäoline, et homme läheb mõni itaallane Taani või Küprose panka, et saada laenu maja või auto ostmiseks. Me kõik teame, miks: keelelised probleemid, põhjendatud ebakindlus seoses riskide ja maksusüsteemidega jne. Raportöör, kes rõhutab usalduse, läheduse ja isiklike suhete tähtsust tarbijate puhul, ei loo illusioone.
Soov luua kunstlikult niisugune turg ei suuda varjata selle sammu ühte peamist eesmärki: sundida riike ühtlustama oma maksud ja eeskirjad, et olla valmis igasugusteks olukordadeks, või kehtestama 28. õiguskorra ehk piiriülese korra, millega kaasneks euro vastuvõtmine riikides, kes selle tagasi lükkasid, võimaldades neil seeläbi osaleda täielikult kõnealusel hüpoteetilisel turul.
Me ei saa neid ettepanekuid toetada.
Ian Hudghton (Verts/ALE), kirjalikult. − Ma hääletasin jaefinantsteenuseid ühtsel turul käsitleva Karasi raporti poolt. Minu esindatavas riigis Šotimaal asub arvukalt maailmatasemel finantsettevõtteid ja neile võib siseturule juurdepääs kasulik olla. Siiski peab austama ELi riikide eri finantskultuure ja -traditsioone ning ma usun, et Karas loob oma raportis õige tasakaalu, tunnistades subsidiaarsuse vajadust kõnealuses valdkonnas.
Rovana Plumb (PSE), kirjalikult. − (RO) Ma hääletasin raporti poolt, mis käsitleb rohelist raamatut jaefinantsteenuste kohta ühtsel turul, sest tarbijate juurdepääs piiriülestele jaefinantsteenustele on oluline tegur ühtse turu tugevdamisel seoses tarbijakaitse kõrge taseme tagamisega.
Riiklikul ja Euroopa tasandil ühendatud jõupingutustega on vaja töötada välja tarbijate teadlikkuse parandamise kampaaniad piiriüleste finantsteenuste kohta.
Rumeenia peab edendama tarbijate teadlikkust ja teadmisi FIN-NET süsteemi kohta, millel on võtmeroll avalikkusele mõeldud teabe koordineerimisel seoses juurdepääsuga õiguskaitsevahenditele ja alternatiivlahendustele, peamiselt piiriüleste finantsteenuste tähenduses.
Eoin Ryan (UEN), kirjalikult. – (GA) Ma toetan täielikult Karasi ja Pitella raporteid, võttes arvesse nende jõupingutusi tagamaks, et pangandussektori töö oleks tõhusam ja juurdepääsetav üksikutele klientidele ja väikeettevõtjatele. Ma nõustun eriti artikliga Karasi raportis, kus rõhutatakse isereguleerimist uue õigusakti loomise asemel. Õigusakt ei ole alati vastus; iga juhtumit tuleb uurida ja käsitleda hoolikalt ning tuleb jälgida põhjalikult iga sektori konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust. Sageli on miski, mis on kasulik sektorile, kasulik ka tarbijale.
Mul tekkis siiski tõsine probleem seoses Karasi raporti ühe artikliga, kus ta viitab eri liikmesriikide maksuseaduste vahelistele erinevustele. Mulle tundub, et kõnealuses artiklis kritiseeritakse subsidiaarsuse põhimõtet ja see ei ole põhjendatud. Iga riik otsustab ise oma maksumäärade üle ning kõnealused määrad edendavad konkurentsi ühtsel turul, mitte vastupidi.