1.Makrostruktuur: ristlõike joonis ning kirjeldus väljast sisse poole:
Korp - kattekude , ülesanne katta ja kaitsta puud kahjustavate välistegurite eest,pole terve puu suhtes
ühtlane, korba kihi vigastamine puule halb, vigastatud kohti saab kaitsta õlivärvi või vahaga.(vigastused
jagunevad: mehaanilised vigastused, loome vigastused, kliimatilised vigastused-nt külmalõhed, kus
kliima soojenedes algab seente areng või leiavad kodu puidukahjurid . Külmalõhed suurenevad iga aasta
külmadega)
Niin- juhtkude , toitemahlu trantsportiv koore osa e alla liikuvad mahlad , see on erinevatel puudel erineva
paksusega.
(meie niinepuu on pärn- selle niine kiud on kõige tugevamad ja vastupidavamad, niint tõmmatakse ainult
noortelt puudelt...meil pärnametsad seetõttu hävind)
Kambium e mähk- toimub uute puidurakkude teke.
(puidurakkude teke on erinev aastalõikes- kiirem kevad-suvisel aastalõikel aeglasem sügis-
talvisel...sellest tekivad aastarõngad , maltspuit , lülipuit )
Aastarõngas- ühe kasvuperjoodi jooksul moodustunud eraldatava joonega puidukiht, mis koosneb
suurtest kevadpuidu, mis alati väljaspool ja heledamad ning väikestest sügispuidu rakkudest, mis alati
sees pool, tihedamad ja tumedamad- annavad tüvele tugevuse.
(aastarõngaste järgi saab määrata tooriku säsi ja koorepoolset külge, puidu vanust, kasvutingimusi, olnud
põuda jpm)
Maltspuit-juhtkude,mööda seda liiguvad üles vees lahustunud mineraalsoolad e toormahlad- seega
niiskem lülipuidust, ristlõikes vaadeldes puidu heledam koore poolne osa.(maltspuidu paksus on läbi
kasvuperjoodi enam-vähem muutumatu, maltspuidulised- lülipuitu pole ültse märgata... haab , ksak, lepp )
Lülipuit- puidu tugikude seega tugevam maltspuidust, ei osale aktiivselt elutegevuses, ristlõikes
vaadeldes puidu keskmine tumedam osa...meistri eelistus
(lülipuidu paksus vaadeldes ristlõikes suureneb iga aastaga, lülipuidulised- kõik, millel näha selgelt
lülipuit... mänd , tamm, remmelgas, toomingas )
Säsi- puutüve keskel pehme koega täitetud kanal . Ei sega kasutamist kui ei poolita mööda säsi. Kannatab
sageli putuk- ja seenkahjustuste all.
Säsikiired- radiaalselt sissepoole suunatud tihedamad rakkude ribad, mis säilitavad ja juhivad toitemahlu
horisontaalselt niine kihist sisse poole. Säsikiired on olemas kõigil puuliikidel ja nad jagunevad väga
kitsasteks, kitsasteks, laiadeks kiirteks...silmaga vaid nähtavad laiad kiired, mis eristuvad värvilt, läikelt
eriti radiaallõikes. Kiired algavad niinest ja lõpevad sellest erineval kaugusel.
Säsi ja säsikiiredon ühisena salvestuskude, säilitatakse toitaineid talveks, mis aitab puul talve üle elada ja
vähesel määral moodustuvad ka uued puidurakud .
(säsikiired erinevad vaatlemisel lõhedest, sest lõhed on suunatud väljast sisse aga säsikiired seest välja).
2.Töödeldavus- puidu laastu eraldamine lõiketeraga kergema või raskema vaevaga. Laastu eraldamine
toimub olenevalt puidu kiudude suunast.
Millest oleneb- lõikesuund pikki või risti, puit tihe, hõre, pehme või kõva jne- pehmet kergem lõigata,
halb lihvida, samuti parem lihvida tihedat, kui hõredat. Töölemist raskendavad puidu vead ja rikked:
keerdkasv, salmilisus, oksad
Kergesti töödeldavad: mänd , lepp, pöök, kask , seeder , pärn
Lõhestatavus- puidu om lõheneda kiudude suunas kiilu toimel või selle taolise esemega (vajalik om
lühikese ja peenetüvelise puidu eeltöötlemiseks).
Kergem lõhastada kui tera suunatud radiaalselt, sest säsikiired kergendavad tükeldamist
(tangensiaalsuunas toiming raskem 2-3 korda)
Kergem lõhastada kergeid puuliike kui raskeid.
Kergem lõhastada raskeid puuliike jälle värskelt raiutult e märjalt.
Kergem lõhastada läbikülmund puitu.
Lõhastavust takistavad okslikus ja nt kiudude ebakorrapärane kasv.
Lehtpuitu lõhastatakse ladvapoolsest otsast, okaspuud lõhastatakse kännupoolsest otsast.
Lõhestamist alustatakse eelkõige aga okstest kaugemastotsast.