Euroopa riskikapitalistid on
rahulolematud europarlamendis arutluse alla tulevas direktiivis
sisalduvate nõuetega, mis reguleerivad nende tegevust, kirjutas Äripäeva
finantsjuhtimise infokirjas Villu Zirnask.
Euroopa Parlamenti on jõudnud direktiiv alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta. See puudutab väga erinevaid fonde – riskifonde (hedge fund), samuti börsivälistesse ettevõtetesse investeerivaid fonde (s.o era- ja riskikapitali fonde), kinnisvarafonde, toorainefonde, infrastruktuurifonde ning muid institutsionaalseid fonde.
Baltimaades tegutsevaid riskikapitali fonde tõenäoliselt paari-kolme aasta pärast kehtima hakkav direktiiv otseselt mõjutama ei hakka, sest nende maht on regulatsiooni alampiirist – praeguse seisuga 500 miljonit krooni – kaugelt madalam. Samas aga võib juhtuda, et institutsionaalsed investorid seavad direktiiviga kehtestatud regulatsioonide täitmise vaikimisi ka väikestesse fondidesse investeerimise eelduseks.
Euroopa riski- ja erakapitalitööstuse ühisavalduses on tehtud ettepanek tõsta
alampiir miljardi euroni, sest väiksemad fondivalitsejad on
spetsialiseerunud
väike- ja keskmiste ettevõtete rahastamisele kohalikul ja rahvuslikul tasandil või keskendunud paljutõotavatele tehnoloogilistele projektidele, omamata märkimisväärset mõju kogu ELi ulatuses.
Ühtlasi nõutakse, et regulatsiooni kehtestamisel kohustataks seda täitma mitte ainult alampiiri ületavaid fondivalitsejaid, vaid kõiki samasuguse tegevusmastaabiga, kuid ilma fondivalitsejata tegutsevaid investoreid, sest vastasel korral jääksid fondivalitsejad võrreldes teiste investoritega halvemasse olukorda.
Riski- ja erakapitalifonde häirib ka säte, et investeeringute jooksvat väärtust peaks perioodiliselt hindama sõltumatu hindaja. Nende hinnangul tekitaks see fondidele ainult lisakulu, andmata sisulist lisaväärtust: tegemist on suletud fondidega, mis tähendab, et vahepealse hinnangu alusel ei saa investorid oma osalust fondis müüa, nad saavad seda teha alles siis, kui fond portfelliettevõtted tegelikult realiseerib.
Väga rahulolematud on riskikapitalistid ka direktiivis sisalduvate info avalikustamise nõuetega, sest need on praeguse seisuga rangemadki kui börsiettevõtete puhul. Ulatuslikud äriinfo avalikustamise nõuded puudutavad kõik portfelliettevõtteid, millel on rohkem kui 250 töötajat, käive suurem kui 50 miljonit eurot või bilansimaht üle 43 miljoni euro.