NASA pressiteate kohaselt liigub Voyager 1 nüüd piirkonnas, mida saab kirjeldada kui «kosmilist puhastustuld», edastab AFP.
Värskeimate andmete kohaselt ei ole magnetväli muutunud, mis tähendab seda, et sond on ikka heliosfääris ehk päikese mõjupiirkonnas, mitte veel tähtedevahelises ruumis.
Ei ole olemas täpset piiri, millest Päikesesüsteem lõpeb ja tähtedevaheline ruum algab.
Päikesesüsteemi välimise piiri moodustavad päikesestuul ja Päikese gravitatsioon. Päikesestuule mõju ulatub kuni neli korda kaugemale Pluuto kaugusest Päikesest.
See piirkond kannab nime heliopaus. Teadlased arvavad, et sealt algab tähtedevaheline ruum. Samas on teada, et Päikese gravitatsiooni mõju ulatub tuhat korda kaugemale.
«Voyager on nüüd uurimas meie päikesesüsteemi ääreala. Juba varsti liigub ta sealt välja ning siis peaksime saama teada, milline on kosmiliste süsteemide vaheline ruum,» selgitas California tehnikainstituudi uurija Ed Stone.
Voyager 1 on Päikesest 18 miljardi kilomeetri kaugusel.
Kosmosesondi poolt saadetud informatsiooni põhjalt ei ole veel võimalik kindlaks teha, millal sond meie Päikesesüsteemist välja jõuab. Astrofüüsikute arvates võib see juhtuda nii kahe kuu kui ka kahe aasta pärast.
Lisaks Voyager 1 on NASA-l veel teine sond Voyager 2. Mõlemad kosmosesondid on siiani töökorras. Voyager 2 on Päikesest 15 miljardi kilomeetri kaugusel.
Mõlemad sondid saadeti meie Päikesesüsteemi äärealasid ja kaugemaid paiku uurima 1977. aastal.