Suure-Nedsaja
Suure-Nedsaja küla on ajalooliselt kuulunud Poloda nulka. Suure-Nedsaja küla on esmakordselt märgitud 1680. aasta kaardil. Arheoloogilise materjali põhjal asustati Suure-Nedsaja küla keskajal. Nedsaja (Nedsäjä) küla nime saamisest on rahvasuus kaks varianti: neist esimese järgi saanud Nedsäjä oma nime väejuht Netšajevi järgi, kellel asunud siinkandis maavaldusi. Teise legendi järgi tuleneb küla nimi aga „netsutamisest“ või „netsätämisest“, mis pidi tähendama üht kindlat ringmängu, mida mängiti küla keskel. 1939. a põllumajandusloendusel täidetud talundilehtedelt võib leida andmeid Ringmängu talu kohta Nedsaja külas, mille peremeheks oli Andrei Orti. Suuruselt on Väike-Nedsaja hoopis suurem kui Suure-Nedsaja. Suure-Nedsajat nimetatakse suureks arvatavasti sellepärast, et see oli arvatavasti nn emaküla, kust inimesed edasi Väiko-Nedsaja külla liikusid. „Seda teed mööda saab kõikjale,“ oli külarahval tavaks öelda.
Suure-Nedsajast on pärit üks viimaseid kuulsaid seto lauluemasid: Lummo Kati (Jekaterina) (1915–1995), kes oli Värska leelokoori „Leiko“ pikaaegne eestlaulja.