Registrite põhjal toimunud 2021. aasta rahva- ja eluruumide loendusest ilmneb, et 72,5% Eesti rahvastikust moodustavad siinsed põliselanikud ehk inimesed, kel on vähemalt üks vanem ja vanavanem sündinud Eestis.
Eelmisel rahvaloendusel ulatus põlisrahvastiku osakaal 75,3%-ni, mis tähendab, et põliselanike osakaal rahvastikust on vähenenud 2,8 protsendipunkti võrra, samas on kasvanud end rahvuselt eestlaseks pidava välispäritolu rahvastiku osakaal.
Rahvaloenduse andmetel on Eestis põliselanikke kokku 962 643, mida on 10 251 inimese jagu vähem kui eelmisel, 2011. aastal toimunud loendusel (972 894). Ülejäänud inimesed ehk 27,5% Eesti rahvastikust on välispäritoluga.
Välispäritolu rahvastik jaotub omakorda esimese, teise ja kolmanda põlvkonna rahvastikuks vastavalt sellele, kas isik on Eestisse elama asunud ise või on teinud seda tema vanem(ad) ja/või vanavanem(ad). Esimesse põlvkonda kuulub 13,4%, teise 7,7% ja kolmandasse 6,4% Eesti elanikest.
Sisserännanud on pärit enamjaolt Venemaalt või Ukrainast, sõjapõgenikke arvestamata
Esimese põlvkonna välispäritolu rahvastikust on 45% mehed ja 55% naised ning meeste keskmine vanus on tunduvalt madalam kui naiste oma – vastavalt 53,1 ja 61,2 aastat. Siin on põhjuseks eelkõige 30–49-aastaste meeste hulgas levinud majandusränne – need on mehed, kes on Eestisse tööle tulnud.
Ülekaalukas osa ehk 54,4% (97 406 inimest) esimese põlvkonna välispäritolu rahvastikust on sündinud Venemaal. Sünniriigina teisel kohal on Ukraina 15,5%-ga (kusjuures andmetes ei kajastu sõja eest põgenenud), kolmandal Valgevene (5,6%), neljandal Läti (3,1%) ja viies on Soome (2,5%).
Välispäritolu elanike arv on kasvanud kõikides maakondades
Esimene välispäritolu põlvkond ehk sisserändajad on koondunud lisaks Harjumaale ja Ida-Virumaale ka suurematesse linnadesse. Teise ja kolmanda põlvkonna rahvastik on aga rohkem suuremaid linnu ümbritsevatesse maakondadesse jaotunud. Kõige suurema põliselanike osakaaluga (97%) maakonnad on ootuspäraselt Hiiumaa ja Saaremaa, mis ka 2011. aasta loendusel põlisuse osakaalu põhjal maakondade järjestuse tipus olid.
Allikas: Statistikaamet