Eesti kapitalil põhinev spetsiaalpank BIGBANK soovitab Eestil kasutusele võtta finantsreklaamide piiramise asemel Euroopas laialt levinud positiivse krediidiregistri, mille abil saavad pangad hinnata inimeste reaalset laenuvõimekust ning seeläbi parandada laenupakkumise kvaliteeti ning vähendada laenuhätta sattunud inimeste arvu. Registris oleks kõik eraisikute laenukohustused avalikud.
„See, et hätta sattunud inimesed võtavad ühe laenu tasumiseks teisest pangast või kiirlaenufirmast uue, reeglina kallima laenu, ning sukelduvad üha sügavamatesse probleemidesse, on üldteada fakt," ütles BIGBANKi juhatuse esimees Kaido Saar. „Paljusid selliseid inimesi aitaks finantsnõustamine ning laenude refinantseerimine, kuid teine pank ei tea laenaja tegelikke probleeme ning kodupank, kelleks on reeglina suur universaalpank, sellist infot jagada ei soovi. Nii juhtubki, et uus laen mitte ei lahenda probleemi, vaid lükkab selle plahvatumist edasi. Inimeste laenukohustuste avalikustamine oleks päästerõngaks nii pankadele, inimestele endile kui ka ühiskonna üldisele laenuvõtmise moraalile."
„Telereklaamipiirang on pigem valimiseelne populism, mida kinnitab ka selle kehtima hakkamise aeg - 1. märts 2014 - täpselt riigikogu valimispäev," märkis Kaido Saar. „Riik peaks soovitud tulemuse saavutamiseks keskenduma sellise krediidiregistri loomisele, kus on üleval inimeste kõik finantskohustused. Täna on kasutada üksnes info võlgade kohta, kuid puudub teave erinevate liisingute, järelmaksude ja teiste laenude kohta. Avaliku krediidiregistri põhjal saaks pank arvutada välja konkreetse inimese maksevõime ning teha sellest lähtuvalt otsuse ning vajadusel nõustada."
„Euroopas on Rootsis, Poolas, Hispaanias, Lätis, Leedus, Saksamaal jm selline asi ammu olemas ning Saksamaal toimib süsteem juba alates 1930. aastast," rääkis Kaido Saar. „Euroopaga võrreldes vaadatakse Eestis inimese laenuvõimekust irooniliselt öeldes seapõrna või kohvipaksu pealt - kumb parasjagu käepärast on. Reklaamipiirangu kehtestamisega soovivad erakonnad saavutada eeskätt kiiret võitu enne valimisi, kuid piirang ei muuda inimese rahavajadust olematuks ning ei vabasta kedagi võetud kohustusest."
„Reklaamimahud ei pruugi sellest muutuda ning pigem kolivad need välipindadele ja internetti," sõnas Kaido Saar. „Tulevikus hakkame telereklaame nägema tänaval plakatite ja posterite kujul - reklaamiraha paigutub ümber, leiab teised kanalid. Tulevast aastast on tarbijalaenud koos prostitutsiooni, alkoholi, relvade, laskemoona, narkootikumide ja psühhotroopsete ainete reklaamidega keelatud või piiratud reklaamide nimekirjas."
Kaido Saare hinnangul on reklaamipiirangu kehtimine finantsteenustele pigem aja küsimus ning tema hinnangul lõpetatakse see ilmselt mõne aasta pärast jälle ära, sest poliitikud saavad aru, et see pole mõistlik. „Piirangust saavad kasu suured pangad, mitte kliendid," lisas Kaido Saar.