Maailmas, kus küberkuritegevus, pettus ja piraatlus muutuvad üha igapäevasemaks on piisava tasemega infoturbe tagamise peamiseks takistuseks liialt väike eelarve. Nii leiavad peaaegu pooled tehnoloogia-, meedia- ja telekommunikatsiooniettevõtted.
Peale ulatuslikke kulude kärpimisi seoses majanduslangusega on tehnoloogia-, meedia ja telekommunikatsiooniettevõtted (TMT ettevõtted) asunud suurendama investeeringuid infoturbe valdkonnas.
Vastavalt Deloitte üleilmselt teostatud turvauuringu uuele aruandele (Bounce Back: 2010 Global Security Survey) on viimase 12 kuu jooksul 10% TMT ettevõtetest oma infoturbe eelarvet suurendanud rohkem kui 10%, samas rohkem kui 1/3 (36%) on seda teinud kuni 10% ulatuses. Küsimus on selles, et kas need uued investeeringud taastavad languse-eelse olukorra.
“Ajal, mil peaaegu pooled (46%) TMT ettevõtetest leiavad, et piisava infoturbe tagamise peamiseks takistuseks on liialt väike eelarve, on meeldiv näha, et majanduse taastumise ootuses suurendavad paljud TMT ettevõtted üle maailma oma investeeringuid infoturbe valdkonnas,” selgitas Jacques Buith, Deloitte partner ja turvaekspert.
Tõsiseimaks üleilmseks mureks on küberkuritegevus ning see kujutab endast ka suurimat ohtu infoturbele.
Rohkem kui 1/3 (37%) uuringus osalenud ettevõtetest nimetas järgmiseks probleemiks erinevate ohtude kasvava keerukuse.
“Probleemiks ei ole enam IT huvilised, kes üritavad häkkida erinevatesse süsteemidesse. Küberkriminaalide ning –terroristide kasvav professionaalsus on pannud mitmeid valitsusi looma koordineeritud kaitset küberrünnakute vastu,” selgitas Buith. “TMT ettevõtted on küberkaitse spetsialistide poolt käsitletud kui kõrge tõenäosusega küberrünnaku sihtmärgid, kuid ka suurimate võimaluste pakkujana küberkuritegudeks juhul, kui nende tehnoloogiat ja levivõrke õnnestub kurjategijatel enda käsutusse hõivata,” selgitas Buith.
Rohkem kui pooled TMT ettevõtted on 2010 jooksul kogenud turvaalaseid rikkumisi.
Digitaliseeritud sisu ning sisuteenuste pakkumine TMT ettevõtete poolt suureneb pidevalt, kuid koos sellega tekivad ka üha uued võimalused piraatluseks, petmiseks ning väärkasutamiseks. Uurimus näitab, et pooled TMT ettevõtted on 2010 jooksul kogenud vähemalt ühte turvaalast rikkumist ning 26% TMT firmasid on kogenud korduvaid pahavarast tingitud väliseid rünnakuid.
Online arvuti- ning hasartmängude puhul on rünnakuoht eriti suur, kuna pahatahtlikku manipuleerimist ning petmist võib olla lihtne teostada. Lisaks petetakse reklaamifirmasid nö. klikifarmide poolt: internetireklaamidele klikkimise eest makstakse tasu. Seetõttu on ühe kliki maksumus hakanud tõusma.
Pilvetehnoloogia (cloud computing) hakkab mõjutama IT teenuste osutamisviisi niipea, kui turva- ning privaatsusküsimused leiavad sobiva lahenduse.
“Ainult 1/3 (30%) TMT firmasid hindavad kõrgelt oma väliseid partnereid,” ütles Buith. Kui pilvetehnoloogia puhul põhinetakse otseselt kolmandate osapoolte infrastruktuuril/rakendustel/andmetel, siis võib usalduse puudumine tekitada probleeme. “Kui turva- ning privaatsusküsimused leiavad lahenduse, siis me näeme pilvetehnoloogiat kui uut standardit äritarkvara lahenduste loomisel,” selgitas Buith.
2010 infoturbe tähtsaimaks teemaks on identiteedi- ning ligipääsuhaldus.
TMT ettevõtete tagasiside näitab, et nende jaoks on identiteedi- ning ligipääsuhaldus üks kolmest tähtsamast teemast infoturbe valdkonnas 2010 aastal – mis on kõrgemal, kui eelmisel aastal kujunenud seitsmes koht.
Nüüd, kus ettevõtete liitumised ja ülevõtmised on hakanud uuesti hoogu võtma on infoturbe tase hakanud jälle otseselt mõjutama TMT ettevõtete turuväärtust. Enamus ülevõtmiste puhul päritakse ka kogu IT keskkond, mille infoturve on vajalik viia tasemeni, mis vastab uue omaniku turvalisuse, privaatsuse ning jätkusuutlikkuse nõuetele.
Organisatsioonid, mis reorganiseerivad osa oma äridest, peavad tagama, et vastavalt muudetakse ka ligipääsuõigusi firma süsteemidele ja andmetele. “Rohkem kui 1/3 (35%) ettevõtetest leidsid sisemiste ning väliste turvaauditite käigus, et suurimaks probleemiks on üleliigsed ning põhjendamatud ligipääsuõigused,” nentis lõpetuseks Buith.
Artikli autor on Indrek Kruusa, AS Deloitte Audit Eesti ettevõtte risikhaldusteenuste vanemkonsultant