Esimesed tööd algasid juba mõni nädal tagasi, kuid neid oli ilmselt peale vaadates raske paisuga seostada – võeti maha võsa ja rajati juurdepääsuteed, et üldse paisu juurde pääseda. Möödunud pühapäeval lõhuti Sauga-poolselt kaldalt osaliselt ära kaldakindlustuse maapealne osa, samuti selleks, et rajada lõpuni tee paisu juurde, tutvustab Linnalehele keskkonnaagentuuri projektijuht Külli Tammur. Keskkonnaagentuuriga suvel sõlmitud lepingu alusel teeb paisu juures töid konsortsium GRK Infra AS ja Graniittirakennus Kallio Oy.
Praegu blokeerib pais rändel olevatele kaladele 90 protsenti Pärnu jõestikus asuvatest kude- ja elupaikadest. Olukorrale töötatakse lahendus välja Euroopa Liidu ühtekuuluvusfondi projekti „Pärnu jõestiku elupaikade taastamine“ raames.
Külli Tammur, millal asutakse paisu lammutama?
Esmalt tuleb paisu taha rajada ajutine tee, mida mööda ekskavaatoriga saab lammutama sõita. Paisust loodame esimese tüki kätte saada umbes kolme nädala pärast ja siis hakkab alanema ka paisjärve veetase. Esimesena avatakse Sauga-poolne osa paisust, umbes pool paisu – hüdraulilise piikvasaraga lõhutakse kihthaaval edasi-tagasi liikudes paisu keha madalamaks. Ööpäevas tohib veetaset alandada 30 sentimeetrit, et paisu taha kogunenud setted ei liiguks suure vooluhulgaga allavoolu Pärnu poole.
Lammutustööd peaksid kestma kolm aastat. Mis on nende juures raskeim?
Lammutustööd ise nii kaua ei kesta, nendega plaanime ühele poole saada poole aastaga. Esimese kahe aasta sisse mahub, lisaks lammutamisele, tehiskärestiku rajamine ning Sindi välisujula rekonstrueerimine, kolmas aasta on ette nähtud kudealade rajamiseks praegusest paisu asukohast umbkaudu 300 meetrit allavoolu, kohalike seas Härjaauguna tuntud paika.
Keerulisim on kindlasti kogu jões ehitamise protsess, sest vooluhulk mängib selles väga suurt rolli ning keegi meist ei oska ette näha, milline see on järgmisel kevadel, suvel ja sügisel. Teatud vooluhulga korral tuleb tööd ka seisma panna, sest teisiti oleks ohtlik.
Miks on paisu lammutamine vajalik? Milliseid positiivseid arenguid see kaasa toob?
Sindi pais blokeerib enda „selja taga“ praktiliselt kogu Pärnu jõestikku ehk 270 jõge ja oja kogupikkusega üle 2600 kilomeetri. See on see jõestiku osa, mis jääb praegu rändel olevatele kaladele praktiliselt kättesaamatuks, vaid üksikud väga suured kalad jõuavad paisust üles liikuda. Pärnu jões ja lisajõgedes on leitud kolm sõõrsuu- ja 34 kalaliiki, lisaks mõned juhukülalised. Pais takistab rändekalade vaba liikumist, lõigates ära märkimisväärse osa alast, kus kalad saaksid elada ja paljuneda. Lõhe, meriforell, siig, jõesilm, angerjas – need on vaid üksikud näited liikidest, kelle arvukus ja levik paisu lammutamise järel saab taas tõusule pöörduda.
Kui palju võiks paisu lammutamise järel kalade arvukus suureneda?
Liigiti on seda keerukas välja tuua, kuna mõju on erinev, aga toon näitena välja arvud vast väärtuslikemaks peetava liigi – lõhe kohta.
Praegu saab lõhe sigida Pärnu jões ainult Sindi paisu alusel kärestikul ehk vaid kuni 10 protsendis jõestiku kasvualadest. Seal on taastootmist parimatel aastatel hinnatud 300–400 laskujale aastas. Rändetee avamise järel Sindi paisu juures on Pärnu jõe lõheasurkonna potentsiaalseks taastootmisvõimeks hinnatud kuni 50 000 laskujat aastas. Ja see näide illustreerib vaid ühte liiki.
On kuulda olnud, et lähiajal plaanite huvilistele korraldada teavitusürituse. Kas konkreetne päev on juba teada? Miks on selline üritus vajalik?
Konkreetne päev veel paigas pole, kuna see sõltub sellest, millal paisu lammutamine käima läheb – tahaks avalikkusele näidata ikka just seda kõige olulisemat osa töödest. Ürituse mõte ja vajadus seisneb selles, et pikalt oodatud töödest oleks võimalik saada vahetu ülevaade, samuti on huvilisi juba väga palju olnud, kuid kuna tegemist on aktiivse ehitustööde alaga, siis ei ole ohutuse huvides lubatud sinna omal käel uudistama minna. Organiseeritud üritusel saab igaüks ohutult tulla ja lähedalt vaadata, mis toimub, seletame, kuidas tööd käivad, mis ees ootab, ning saab küsida kõike, mis huvi pakub. Anname kindlasti aegsasti teada, kui täpne kuupäev paigas.