Teadustöö
Pärast doktorikraadi omandamist on praktiseerivatel õppejõududel või teadustöötajatel võimalus minna Ameerikasse teadustööd tegema.
Enamasti minnakse järgnevate eesmärkidega:
- osalema mingis uurimisprojektis ja teha erialast teadustööd;
- loenguid pidama;
- konsulteerima sealsete spetsialistidega;
- erialast täiendõpet omandama.
Olenemata põhjusest miks Ameerikasse minnakse, on oluline tunda sealset akadeemilist keskkonda, et vältida vääritimõistmist või arusaamatusi.
Palgad, toetused
Võrreldes erasektoriga teenivad õppejõud ülikoolides tunduvalt vähem, mistõttu paljud neist töötavad osalise koormusega ka nõustajatena kas erasektoris, valitsuses või tööstussektoris.
Ülikoolid erinevad üksteisest palju selle põhjal, mil määral pühendatutakse teaduslikule uurimustööle. Lisaks akadeemilistele asutustele on võimalik teha uurimistööd ka era või riiklikes uurimiskeskustes või näiteks haiglates, kus on vähem kõrvalisi ülesandeid ja segavaid faktoreid, mistõttu on lihtsam kontsentreeruda oma valdkonnale. Neis keskustes võivad teadlased töötada nii tiimides või ka üksinda. Siiski tuleb regulaarselt aru anda eraldatud grandi eesmärgipärasest kasutamisest.
Millised on võimalused saada Ameerikasse teadustööd tegema ja kuidas seda rahastada?
Info erinevate võimaluste ja rahastamisviiside kohta võib jõuda huvilisteni mitmete kanalite kaudu. Üheks määravamaks ja kindlamaks viisiks on erialased kontaktid, mis on aja jooksul välja kujunenud oma valdkonna spetsialistide vahel.
Muud info kanalid:
- artiklid erialastes ajakirjades
- organiseeritud suhtlusgruppides osalemisel
- ülikoolide osakondade vahelised sõprussidemed
Hea kontakt ei taga alati teadustöö finantseerimist, ning seepärast on ülioluline varakult läbi kaaluda kõik võimalikud variandid rahastamiseks.
Mõnikord on koduülikool võimeline maksma õppejõu palga või finantseerima teatud osa kulutustest. Ka isiklikud säästud on variant. Kuid enamasti tuleb vajalik rahasumma siiski mujalt.
Võimalusteks on:
- stipendiumiprogrammid
- Fulbright´i stipendiumiprogramm
- Fulbright-Scholar-in Residence Program
- H. Humphrey stipendium enesetäienduseks noortele spetsialistidele
Rahastamise leidmiseks on võimalik kasutada meie teabekeskuse katalooge, mis sisaldavad andmeid erinevate grantide ja stipendiumivõimaluste kohta.
Grandi taotlemisavaldused vaatab üle eriala komisjon ja määrab ära grandi summa. Sageli on granditaotlusega nõutud ka avaldus Ameerika uurimiskeskusest, kes tõendab, et on nõus Teid vastu võtma, majutama ja kontrollima et raha kasutatakse eesmärgipäraselt.
Kui Teie taotlus rahuldatakse, tehke kindlaks, kas grant on mõeldud isikule või asutusele kuhu lähete tööle. Kui lahkute mingil põhjusel varem, jääb ülejäänud raha asutusele.
Kõige parem variant on kui Teile eraldatakse grant koos võimalusega osaliselt töötada uurimisvallas. Selle otsustab tihti konkreetne osakond ja võimalus taandub enamasti isiklikule läbirääkimisele. Sellel tasemel on kõige rohkem võimalusi saada finantsabi.
Ülesehitus
Kõik akadeemilised institutsioonid on jaotatud teaduskondadeks ja seejärel osakondadeks. Osakondade juhid valitakse liikmete poolt ja on reeglina vanemad ja teenekamad õppejõud. Juhi isik muutub enamasti iga 3-4 aasta järel, ametiaja lõppedes võib ta selle edasi anda teisele sama teenekale osakonna liikmele. Mõned koolid valivad juhi üldiste valimiste teel iga 3-4 aasta järel ja sellel juhul võib sama juht jätkata veel niikaua, kui tema asemele valitakse keegi teine demokraatliku hääletuse käigus. Kuna tegutsetakse demokraatlikult, siis osakonna juhul ei pruugi olla rohkem sõnaõigust tähtsate küsimuste otsustamisel kui tavalisel osakonna liikmel. Ja tema amet on rohkem formaalne.
Õppejõudude ametinimetused:
- Lecturer/instructor - Viivad läbi täiskoormusega õppetööd ning vajadusel praktikaid. Lisaks õppetööle osalevad erinevate komiteede töös: õppekavade väljatöötamises, lühemate projektide läbitöötamise osalemise komiteedes. Lisandub õpilaste tööde hindamine ja vastuvõtu tunnid ning aeg mis kulub teadustöö peale, et kujundada oma mainet ja saavutada “tenure” – immuunsus või puutumatus, mis tagab kindla ja pideva töökoha oma ülikoolis ka siis kui omaniku poolt võetakse vastu ebapopulaarseid otsuseid või pooldatakse ideid mida ei poolda enamus.
- Assistant professor - Tal kulub 5-7 aasta vahel, et saavutada puutumatus. Selle aja lõppedes moodustatakse komitee, kes otsustab kas isik on väärt puutumatust või mitte. Loomulikult saavad määravaks avaldatud publikatsioonid ja läbiviidud teadustöö.
- Associate professor
- Professor
Juhul kui lähete Ameerikasse külalislektoriks on tähtis teada, et teile pannakse samasugused ülesanded kui tavalisele lektorile ja võib juhtuda, et seda ei tooda eraldi välja vaid võetakse enesestmõistetavalt. Külalislektor ei saa taotleda puutumatust. Kui teie uurimistööd juhendab inimene, kes püüdleb puutumatuse poole, võib juhtuda, et tema aeg teiega koostööks on väga piiratud.