2010. aastast praeguseni on KredEx eraldanud korterelamute rekonstrueerimise toetusteks 37,7 miljonit eurot ning selle toel on remonditud 663 korterelamut üle Eesti. Saaremaal on toetust saanud viis kortermaja.
KredExi kommunikatsioonispetsialisti Tarmo Seliste sõnul oli Saare maakonnas kõnealusel perioodil toetuse taotlejaid ja saajaid kokku tõepoolest vaid viis. Toetust on saanud Õie tänav 6, Smuuli 5 ja Pikk 57 kortermajad, mis on juba korda tehtud. Talve 20 ja Torni 10 kortermajade remont veel käib.
Kokkuhoidu üle 50 protsendi
Torni 10 kortermaja KÜ Poopuu juhatuse liikme Viiu Õunpuu sõnul peaks nendegi maja juures tööd peagi lõppema. Pärast remonti on maja soojapidavam ja energiasäästlikum. Kogu asi algas energiaauditist, millega hinnati maja seisukorda.
“Eeldades, et tehakse ära igasugused soojustus- ja parendustööd, peaksime saavutama energia ja soojuse kokkuhoidu umbes 53 protsenti,” ütles Õunpuu. Milliseks kujuneb tegelik kokkuhoid, selgub tema sõnutsi esimese külma talvega.
Remont puudutab ühistu juhatuse liikme sõnul kogu maja üldosa: torustikke, soojussõlme, katust, pööningu- ja fassaadisoojustust, ventilatsiooni, mida majal varem polnudki.
Õunpuu sõnul olid Torni 10 maja elanikud rekonstrueerimise osas üsna ühel meelel. “Küll aga oli tegemist ehitaja leidmisega, sest maja on väike ja osa töid on sellised, mis ei sõltu sellest, kas majas on 10 või 50 korterit,” rääkis ta.
Hinnaläbirääkimistele kulus üle aasta. Lõpuks õnnestus kokkuleppele jõuda EBC Ehitusega.
EBC Ehituse projektijuht Aivo Liias kinnitas samuti, et kokkuhoid saab pärast rekonstrueerimist olema korralik. Ehitajad on majas tööd teinud kaks kuud ning veidi ollakse n-ö graafikust eeski.
Liias tõi näiteks mullu remonditud Pikk tn 57 kortermaja, kus küttekulud on pärast remonti poole väiksemad. “Siin (Torni 10 – toim) annavad tööd veel suurema efekti,” sõnas projektijuht. Nimelt on Torni 10 maja seintesse omal ajal laotud ilmselt “pea kõike, mis kätte saadi”, arvas ta. See kõik kokku pole aga kindlasti olnud soodsaim lahendus.
Kokkuvõttes peaks asi elanike jaoks kujunema nõnda, et laen, mida makstakse rekonstrueerimistööde eest, ja küttekulud kokku peaks olema odavam kui summa, mis on seni küttele kulunud. Varasemad näited on seda kinnitanud.
Rekonstrueerimistoetust taotleti perioodil 2010–2014 kõige rohkem Harju- ja Tartumaal, kõige vähem aga Võru- ja Hiiumaal. Harjus oli taotlusi 402 ja Tartumaal 107. Seevastu Võrumaal taotles toetust kolm, Hiiumaal ainult üks kortermaja.
Investeeritud üle 151 miljoni
KredExi koostatud analüüs, mis käsitles elamufondi seisukorda ja rekonstrueerimistoetuse mõju, näitas, et korteriühistud on KredExi rekonstrueerimistoetuse abil investeerinud korterelamute renoveerimisse kokku 151,4 miljonit eurot.
Renoveerimise tulemusena on korterelamud saavutanud arvestuslikult 43% energiasäästu. Praktiliselt tähendab see, et läinud aasta lõpu seisuga rekonstrueeritud korterelamud säästavad aastas 60 GWh kütteenergiat. Küttehinna 75 eurot MWh juures tähendab see aastas 4,5 mln euro suurust kokkuhoidu.