Selle kõige taustal on julgustav, et just Eestis hakatakse lähiaastatel katsetama meetmeid, mis aitaksid narkootikumide süstimisele piiri panna. Eelmisel nädala selgus, et Eesti ja ameeriklaste ühisprojekt valiti USA riiklike terviseinstituutide alla kuuluva narkootikumide kuritarvitamise uurimise instituudi 2015. aasta Avant Garde’i viie toetustesaaja sekka. Toetuse suurus on 2,5 miljonit dollarit (u 2,2 miljonit eurot). Konkursiga püütakse innustada mõjukat teadustööd, mis võib viia läbimurreteni HIV/aidsi ennetuses ja ravis narkosõltlaste hulgas.
Uudne ja ambitsioonikas
Uuringu Eesti-poolse eestvedaja, Tartu ülikooli epidemioloogia professori Anneli Uusküla sõnul on nad New Yorgi teadlastega koostööd teinud juba ligi kümme aastat. Nüüd käivitatakse aga uus uuring, mille eesmärk on välja selgitada narkootikumide süstimise alustamist ennetavate sekkumiste efektiivsust Tallinnas ja New Yorgis. Süstivate narkomaanide hulgas on HIV levimus suur, mistõttu on see oluline sihtrühm. Kahes linnas samalaadse uuringu läbiviimise eelis on võimalus näha, kuivõrd mõjutab keskkond ja narkomaanide profiil ennetusmeetmete tõhusust.
Lihtsustatult öeldes hakkavad teadlased katsetama erinevaid meetmeid, mis hoiakasid inimesi süstaldest eemal. „On mitu tõenduspõhist sekkumist, millega püütakse vähendada uimastite süstimise alustamist, sealhulgas „Heroiininuusutaja” projekt, „Tsüklist välja” projekt, paaride HIV-nõustamine ja madala läve teenus uimastisõltlastele,” ütles doktor Des Jarlais, kes juhib projekti New Yorgis. Neid meetmeid on maailmas küll katsetatud, ent koos seni suhteliselt vähe, mistõttu on eestlaste ja ameeriklaste uuring küllaltki uudne ja ambitsioonikas.
”
Ligi pooled narkomaanid kasutavad enne süstimiseni jõudmist narkootikume muul moel.
Mis on aga „Heroiininuusutaja” projekt? Tegemist on sekkumisega, mis põhineb New Yorgi heroiininuusutajate hulgas korraldatud uuringul. Uusküla selgitas, et idee on tegeleda inimestega, kes kasutavad narkootikume mitte süstides, vaid muul moel, näiteks suitsetades või nina limaskesta kaudu. Uuringus üritatakse aga jõuda inimesteni, kes pole mis tahes narkootikumi tarbides veel süstimiseni jõudnud, ning korralda nende hulgas nõustamisi ja koolitusi. „Uuringud ja meie kogemus näitavad, et ligi pooled narkomaanid kasutavad enne süstimiseni jõudmist narkootikume just muul moel, seega on see õige aeg nendeni jõuda,” ütles Uusküla.
”
Narkootikumide tarbimist iseloomustab pahatihti suhtumine, et elan täna ja kiiresti.
„Tsüklist välja”, meetme fookus on aga keskenduda neile inimestele, kes juba süstivad, ja neid veenda, et nad teisi süstimise alustamisel ei toetaks. „Enamasti ei tee inimesed oma elu esimest süsti üksi, vaid kellegi eeskujul või abiga,” nentis Uusküla. Eeskujuks olija ise ei ole alati sellest väga huvitatud ja initsiatiiv ei pruugigi tulla temalt. Aitab sellestki, kui ta süstib mittesüstija juuresolekul, nii võib ta tahtmatult suurendada mittesüstijate huvi süstimise vastu ja oma teadmisi sellest jagada. „Uuringus nõustame ja koolitame kogenud süstijaid, et nad ei süstiks süstijate juuresolekul, ei aitaks teistel süstida ja teisi süstimise otsuse tegemisel ei toetaks,” põhjendas Uusküla.
”
Enamasti ei tee inimesed oma elu esimest süsti üksi, vaid kellegi eeskujul või abiga.
Tarvilik on töö paaridega
Kolmandaks plaanivad teadlased rõhku panna paarisuhtes olevate inimeste nõustamisele. Statistika järgi on suur osa Eesti süstivatest narkomaanidest mehed, ent sageli on nad paarisuhtes. See tähendab, et ehkki nende kaaslane ei pruugi süstida, võib ta mõne aja jooksul partnerist eeskuju võtta. Seetõttu ongi tarvis paaridega töötada, neid koolitada, et seesugust stsenaariumi ära hoida.