Riigikogu liige Imre Sooäär ütles avalikult välja, et Eesti riik on Muhu ja mandri vahelise püsiühenduse uuringuga piltlikult öeldes ämbrisse astunud.
Sooäär teatas eile ajalehes Meie Maa ilmunud arvamusloos, et püsiühenduse projektijuht Kadri Auväärt tunnistas kohtumisel riigikogu Saarte ühendusega, et püsiühenduse uuringuga seni tehtud töö on ebakvaliteetne ja poolik.
“Tundub, et [majandus- ja kommunikatsiooni]ministee-riumi juhitav projekt on väga selgelt ummikusse jooksnud,” viitas Sooäär ja nentis, et minister Juhan Partsil on lähiajal selgituste andmisel ilmselgelt käed-jalad tööd täis.
Ministeeriumi pressiesindaja Rasmus Ruuda lubas pikema kommentaari Sooääre arvamusele saata kolmapäevaks (tänaseks – toim). Eile ütles ta Oma Saarele, et majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) soovib, et aruande koostaja viiks oma töö korrektselt lõpule, millele järgneb avalik arutelu. “Detailide osas pole mõtet varem vaielda, kui aruanne on lõplikult valmis,” lisas ta.
Imre Sooäär viitas, et kulutatud on miljoneid kroone riigi raha, kuid tulemust pole. Põhjus on riigikogu liikme arvates uuringu peatöövõtjas WSP Finland OY, kes on osutunud saamatuks.
Maanteeamet ja MKM on varem küll möönnud, et Soome firmaga on probleeme, kuid laiemalt pole neid lahatud. Detsembris 2008 tunnistas maanteeameti pressiesindaja Allan Kasesalu Oma Saarele, et uuringute vastutav keskkonnaekspert on kavas välja vahetada.
2009. aasta algusest on WSP Finland OY projektijuht Peet Ranniste. Lisaks projekti juhile vahetati samal ajal välja ka keskkonnauuringute eest vastutav ekspert, kelleks on nüüd Rauno Jürjola.
Teravamalt tõusis teema möödunud aasta detsembris, kui valitsuse püsiühenduse komisjoni liikmed kogunesid Kuressaarde, et projekti käiku suletud uste taga arutada. Seejärel andis majandusminister Juhan Parts avalikkusele teada, et silla ehitamiseks mingeid keskkonnaalaseid takistusi ei ole.
Hiljem selgus, et minister oli välja käinud pooltõdesid ja Oma Saare vahendusel avalikustatud komisjoni koosoleku salajane protokoll kõneles midagi muud: uuringuid varjutab üks probleem teise otsa, asi venib ja tööde kvaliteet on alla igasugust arvestust. Koosolekul märgiti, et WSP vastutav projektijuht vajaks väljavahetamist. Äärmusliku variandina pakkus Kadri Auväärt ka peatöövõtjale, WSP Finland OY-le hundipassi andmist. Sellest on tänaseks loobutud.
Maanteeamet palkas WSP Finland OY 2008. aasta juulis ja uuringute tulemusena tuleks firmal öelda, kas Muhu ja mandri vahel peaks jätkuma parvlaevaliiklus või rajatama sild (tunnel) ja kuhu siis täpselt. Aruanded pidi WSP esitama 1. juuliks 2009, esitati aga alles 1. oktoobril ja tellija ei jäänud nende kvaliteediga rahule. WSP täiendas aruandeid ja lubas need üle anda 4. jaanuaril 2010. Ka see tärmin lükkus edasi.
Imre Sooääre sõnul andis WSP 6. jaanuaril tellijale ligipääsu aruannete mustanditele ja maanteeamet soovitas enne nende ametlikku esitamist need korrektselt vormistada.
Täiendatud aruanded esitati pärast seda, kui maanteeamet oli edastanud töövõtjale kirja, millega nõudis aruannete üleandmist hiljemalt 15. veebruaril, sõltumata sellest, kas kokkulepitud kommentaarid on jõutud sisse viia või mitte.
Maanteeameti pressiesindaja Allan Kasesalu sõnul lepiti eile toimunud projekti töökoosolekul kokku, et aruanne läbib kommenteerimise täiendamise ringi ja esitatakse tutvumiseks püsiühenduse asjatundjate komisjonile, kes teeb otsuse aruande avalikule väljapanekule esitamise kohta.
Eesti riik astus sillauuringutega teist korda sama reha otsa, sest ka 2005. aastal ei suutnud Taani firma Ramboll tööga hakkama saada ja Euroopa Komisjon ei lubanud viletsat tööd ISPA toetusprogrammist täismahus kinni maksta. Eesti riik kaotas sellega kaks miljonit krooni, sest uuringute poolikust tulemusest hoolimata ei saanud riik nõude aegumise tõttu esitada Rambollile taotlust, et firma osa tööraha tagasi maksaks.
Maanteeamet trahvib töövõtjat
Maanteeamet on seni esitanud WSP-le ühe trahviarve, mille tasumisest on firma keeldunud, viidates lepingu kaksipidi tõlgendatavusele.
Lepingu lõpptähtaja ületamise eest tuleb töövõtjal eeldatavalt tasuda täiendav trahv. Trahvisumma suurus otsustatakse pärast töö vastuvõtmist, ütles maanteeameti pressiesindaja Allan Kasesalu.
WSP Finland OY-ga sõlmitud lepingu maksumus on 13 000 000 krooni pluss käibemaks. Kui palju on sellest seni makstud, maanteeamet ei avalda.