Venemaa ähvardas eile, et konfiskeerib riigis tegutsevate välisettevõtete aktsiad, juhul kui Lääs peaks neid kuidagi sanktsioneerima. Eesti ettevõtjad seda reaalseks ei pea.
“Ma ei kujuta seda asja ette. Mina igal juhul midagi veel tegema ei hakka,” naeris Venemaal ehitava Irest Ehituse juht Rein Kiudsoo. “Venemaal võib kõike reaalseks pidada, aga ütleme nii, et praegu ma ei oska mingeid vastumeetmeid selleks võtta,” ütles ta ja lisas, et on pigem ootusärev.
Venemaa uudistekanalid vahendasid eile, et juhul, kui sealsetele äri- ja riigistruktuuridele kehtestatakse mujal maailmas piirangud, võib Venemaa vastuseks hakata konfiskeerima oma riigis tegutsevate välismaa ettevõtete vara. Vastav seadus on juba föderaalnõukogus ettevalmistamisel, teatas eelnõu autor, duuma konstitutsioonikomitee liige Andrei Klišas.
Praegu tegelevad teemaga juristid, kes seavad välisfirmade ja eraisikute aktsiate võimaliku konfiskeerimise võimaluse riigi põhiseadusega kooskõlla. “Selles, et niisugune võimalus vastab täielikult Euroopa standarditele, me ei kahtle. Piisab, kui meenutame Küprost, kus konfiskeerimine oli üks euroabi andmise tingimusi,” rõhutas Klišas.
“Tundub natuke liiga jabur.” Venemaal tegutsev ettevõtja Jaan Puusaag märkis, et ta oleks väga üllatunud, kui ähvardus teoks saab. “See tundub natuke liiga jabur, et olla tõsi,” sõnas ta. Puusaagi osalusega ettevõttel Krimelte on Venemaal tehas, kuid muret ta sellepärast ei tunne.
“Ühtegi suppi ei sööda nii palavalt, kui keedetakse, küll rahunevad maha,” viitas Puusaag USA ja Venemaa vastastikele ähvardustele piirangute rakendamise kohta.
Ka ajalehe Delovoi Peterburg juhatuse esimees Andrus Vaher ei pidanud väga tõenäoliseks, et idanaaber võiks välisettevõtjaid piirama hakata.
“Siin on tegemist järjekordse musklite näitamisega, et me võime ka midagi teha, kui Venemaa huvisid Lääne-Euroopas ja USAs piisavalt ei arvestata. Seda on raske ette kujutada, et siin hakatakse kõigi välismaa ettevõtete vara konfiskeerima. Kes siis pärast seda Venemaale üldse midagi investeerida sooviks,” rääkis Vaher. Ta leidis, et see tooks kahju eeskätt idanaabrile endale.
Eelmisel nädalal ütles USA välisminister John Kerry, et kui Venemaa sõjalisest sissetungist ei loobu, võivad kaalumisele tulla varade külmutamine, viisakeelud ja kaubanduspiirangud. Ta lisas, et kui nii edasi läheb, ei saa Venemaa jääda ka G8 arenenud tööstusriikide grupi liikmeks. Esimese konkreetse sammuna peatas USA president Barack Obama ettevalmistused juunis Sotšis G8 riikide tippkohtumisel osalemiseks.
USA versus Venemaa. Üleeile Ukrainas visiidil käinud Kerry teatas, et Venemaa vastu hakatakse sanktsioone sisse viima õige pea. Seepeale hoiatas Venemaa president Vladimir Putin, et kõigil, kes sellist võimalust kaaluvad, tasuks alustuseks mõelda, millist mõju see neile endale avaldab.
“Muidugi, tänapäeva maailmas, kus kõik on omavahel seotud ja sõltuvuses, saab nii või teisiti kahju, aga igasugune kahju on vastastikune,” ütles Putin pressikonverentsil.
Lisaks kommenteeris presidendi majandusnõunik Sergei Glazev, et kui USA rakendab Vene riigistruktuuride suhtes sanktsioone, võib Venemaa tunnistada end võimetuks Ameerika pankadele laene tagasi maksma.
- Ukraina plaanib piirata Vene gaasi importi
Ukraina plaanib piirata maagaasi importi Venemaalt ja korvata see vahe suurema impordiga Euroopa Liidust, vahendas agentuur Bloomberg.
Ukraina peab tänavu importima 30 miljardit kuupmeetrit gaasi, millest kolmandik võib tulla Slovakkia gaasitoru kaudu, ütles eile Ukraina energiaminister Juri Prodan.
Üleeile teatas Gazprom, et lõpetab aprillist Ukrainale gaasi müügi soodushinnaga, milles tagandatud president Viktor Janukovitš ja Venemaa president Vladimir Putin mullu detsembris kokku leppisid. Põhjuseks Ukraina maksmata gaasivõlg, mis on praeguse seisuga 1,5 miljardit dollarit.
Ukraina on jõudnud Slovakkiaga kokkuleppele importida aastas kümme miljardit kuupmeetrit gaasi ELi riikidest, ütles Prodan. Saksamaa firmaga RWE AG allkirjastati leping aastas viie miljardi kuupmeetri gaasi ostuks.
Mullu importis Ukraina 28 miljardit kuupmeetrit gaasi, millest üle 90% tuli Gazpromilt.
Sven Kusing, ASi SEB Varahaldus juhatuse liige Kristjan Tamla, Swedbank Investeerimisfondide juht
Kommentaar
Praeguse seisuga aktsiainvesteeringud Venemaale SEB pensionifondidel puuduvad. Vähesel määral (ca 1,5%) on SEB Konservatiivsel Pensionifondil Venemaa riigivõlakirju, mis on denomineeritud dollaris. Nende hind on kergelt langenud viimastel nädalatel. Teisalt kõiguvad võlakirjade hinnad iga päev nagu enamiku väärtpaberite hinnad. Me ei muretseks liialt Vene riigivõlakirjade pärast, kuna riigi võlakoormus on väike ja maksevõime sellest johtuvalt korralik.
Ma ei usu, et praegune konflikt läheks sinnamaani, et riigid hakkaksid vastastikku asjasse mittepuutuvate kodanike või investeerimisfondide varadele seadma mingeid piiranguid või kehtestama sanktsioone.
Swedbanki pensionifondides on Venemaa aktsiaturule investeeritud väga vähesel määral – keskmiselt 1,7%. Venemaale investeerimisel tuleb alati valmis olla selliste poliitiliste ja majanduslike riskide realiseerumiseks, mida läänemaailmas tavapäraseks ei peeta. Samas võib jälle selliste riskide mitterealiseerumine viia investeeringute väga kõrge tootluseni – Venemaa aktsiaturul on esinenud aastaid, kus aktsiahindade tõus on ületanud 100%.
Lähiajaloos tagasi vaadates on Venemaa natsionaliseerinud välisinvestorite vara ka ilma vastava seaduse olemasoluta. Eelkõige osaliselt riigile kuuluvate toorainesektori ettevõtetes on välismaiseid strateegilisi investoreid mitmel korral nende osalusest piltlikult öeldes ilma jäetud.
Venemaa aktsiaturul vähendasime juba eelmisel aastal tunduvalt positsioone, mis on seotud toorainesektori riiklike ettevõtetega. Ajalooliselt on välisinvestorite vara võimalik natsionaliseerimine olnud suurima riskiga just riiklikes toorainesektori ettevõtetes.
Sven Kusing, ASi SEB Varahaldus juhatuse liige
Kristjan Tamla, Swedbank Investeerimisfondide juht