

Meditatsioon kui teraapia
Raku füüsilisel ebapuhtusel on oma vaimsed vasted: hirm, viha, ahnus, pealetükkivus, kahtlemine ja muud negatiivsed emotsioonid. Kvanttasandil toimides võivad need meid kahjustada niisamuti kui mistahes keemiline mürk. Vaimu ja keha seotus muudab negatiivsed suhtumised keemilisteks mürkideks - niinimetatud stressihormoonideks, mida seostatakse mitmesuguste haigustega. Vaimu ei ole võimalik puhastada lihtsalt mõtlemise abil, selleks on vaja eritehnikat, mis läheks teisele poole hirmu, viha ja ülejäänud vaimse stressi vormide valdusi. Meditatsioon ei suru meelt rahulikuks, sellega lihtsalt leitakse üles juba olemasolev rahu. Kui me uurime muretsemise, fantaasia, täitumata lootuste või ähmaste unistuste tagpõhja, saab selgeks, kuidas meie sisedialoog meid juhib. Me oleme oma mälu ohvrid - seda kinnitasid ajurveeda meistrid juba tuhandeid aastaid tagasi.
Kes soovib saada meditatsioonist täielikku vaimset kasu, peaks endale otsima asjatundliku õpetaja, kelle vaimset traditsiooni ta austab. On olemas ka lihtsamaid meditatsioonitehnikaid, mida saab ise õppida kuid kõige tõhusam on grupis tehtav juhendatav meditatsioon.
Harvardi meditsiinikoolis uuriti 1974. aastal meditatsiooni mõju hüpertooniale (kõrgvererõhutõbi) ning selgus, et katseisikute vererõhutase alanes märgatavalt, olenemata sellest, kas nad tarvitasid ravimeid või ei. Samuti on leitud meditatsiooni positiivne mõju mediteerijate üldisele tervislikule seisundile ja kolesteroolitasemele. Tervisekindlustuskompanii uurimusest 600 000 kindlustatud isikuga 5 aasta vältel selgus, et olenemata mediteerija vanusest, käisid nad arsti juures poole vähem kui keskmised ameeriklased.