16. mai oli Ida-Tallinna Keskhaigla Sünnitusmaja jaoks erakordne päev – sel päikesepaistelisel lõunal nägid haiglas taas ilmavalgust kolmikud: pisikesed Emily, Mirjam ja Gregor.
Kolmikute vanemad Kadi ja Andres on veendunud, et see on suur õnn, sest vähestele vanematele antakse luksus saada korraga kolm last. „Kaksikud tüdrukud ja üks poiss – see on ideaalne kooslus,“ märkis Kadi.
Kadi jaoks oli see esimene rasedus ja uudis kolmikrasedusest oli vanemate jaoks tohutu üllatus. „Ootad ikka, et lapsed tulevad ühekaupa või et tulevad kaksikud. Keegi aga ei saa ennast päris selle jaoks ette valmistada, ei saa planeeritult teha kolmikuid,“ sõnas Kadi.
Seejuures tõdes ta heal meelel, et ITK personal oli kogu rasedusperioodil väga toetav. „Meid hoiatati, et ligi 90 protsenti kolmikutest ei sünni ja tuleb elada nädal korraga. Samal ajal rõhutati, et tuleb hoida positiivset meelt, tujul ei tohi lasta langeda ja iga nädal on võit. Selles osas olen ääretult tänulik just dr Konstantin Ridnõile, kes hoidis meid kogu aeg positiivselt meelestatuna,“ kirjeldas Kadi.
Kuna lapsed sündisid sügavalt enneaegsetena, kosuvad lapsed praegu koos emaga vastsündinute osakonna pereintensiivravi palatis. Pere on väga tänulik selle eest, et keskhaigla vastsündinute osakonnas on nad laste raviprotsessi kaasatud.
„Siin saan lapsi igal ajal vaadata ja siin on võimalus ise nendega toimetada. Jah, võib-olla need andurid ei lase alati öösel magada, aga see, et nad on mul silme all ja lähedal, on väga oluline,“ rääkis ema. „Tänu sellele on ka hing rahulikum – igatsust ja närvilisust on oluliselt vähem. See on tõsine kingitus, et vanematele antakse selline võimalus.“
Vanemad on tänulikud ka haigla personali kaasaelamise eest. „Siin kõik uurivad, kuidas meil läheb ja toetavad meid. See näitab seda, et haiglal võib küll olla hea tehnika, aga kui siin ei oleks toetavat personali, siis see lõpptulemus ei oleks meie jaoks nii positiivne,“ usub Kadi.
Nii Kadi kui Andres on veendunud, et lõppude lõpuks said nad väga toreda lõpptulemuse. „See on täielik õnnistus, sest lastel on eluks ajaks oma kamp olemas. Sõbrad tulevad ja lähevad, aga õed ja vennad jäävad igaveseks.“
Intensiivravi perepalat soodustab perekeskset ravi
Neonatoloogia osakonna juhataja dr Pille Andresson märkis, et kolmikute ilmaletulek on alati suur väljakutse ka personalile, kuid kogenud meeskond on selleks 24/7 valmis. Kui enneaegsed lapsed sünnivad, siis algab töö lastearstide ja intensiivraviõdede jaoks. Andresson märkis, et enneaegsete intensiivravis on arstidel ja õdedel kaks töölõiku – ravitöö ja töö perekonnaga.
„Neonatoloogia osakonnas töötame sügavalt enneaegsete laste intensiivraviga, mis on väga keeruline ja individuaalne – iga last käsitletakse vastavalt tema seisundile ja tervise probleemidele. Sugugi mitte vähem oluline on koostöö perekonnaga – nendega informatsiooni jagamine, nende õpetamine ja meie ravitöö selgitamine,“ kirjeldas Andresson.
Andresson rõõmustab, et möödunud aasta oktoobris täitus nende osakonna suur soov ja osakonna ümberehituse käigus valmis neli pereintensiivravi palatit. „See tähendab seda, et koguintensiivravi ja vastsündinute jälgimine toimub perepalatis – kõik vajalik on paigutatud perepalatisse, ema-isa on 24/7 oma haige lapse juures, nad saavad osaleda meeskonnaliikmena ravitöös ja osaleda vastsündinu hoolitsuses, et lähedussuhe kinnistuks,“ selgitas arst.
Ta lisas, et paljud uuringud on näidanud, et mida varem ja mida rohkem ema ja isa omavad kontakti oma sügavalt enneaegse lapsega, seda paremini enneaegne laps areneb. „Lapse silitamine, temaga rääkimine, toitmine, nahk-naha kontakt – kõik sellised perekesksed tegevused kindlasti parandavad ja kiirendavad sügavalt enneaegse vastsündinu paranemist. Meie eesmärk on perekeskset ravi soodustada ja praegu on meil selleks kõik võimalused olemas,“ tõdes Andresson.
Lisaks meditsiinilisele toele pakuvad haiglas peredele, kes seda vajavad, psühholoogilist tuge kogemusnõustajad, kellel on endal sügavalt enneaegse vastsündinu sünni ja haiglas viibimise kogemus olemas. „Nemad teavad, millised on enneaegse lapse probleemid läbi haiglaravi perioodi, tunded ja emotsioonid ning kuidas nendega hakkama saada,“ selgitas Andresson. „Kadi perekonda toetab praegu meie haiglas sündinud enneaegsete kolmikute ema, kes teeb vabatahtlikult juba mitmeid aastaid meie juures kogemusnõustaja tööd. Nendel on omavahel palju rääkida just sellest, kuidas igapäevaselt kolmikutega hakkama saada.“