II sammas
Strateegia
Investeerime raha ettevõtete võlakirjadesse. Need pakuvad raha säilitamisel stabiilsust ega ole majanduse üldisest olukorrast nii palju mõjutatavad kui näiteks ettevõtete aktsiad. Kokku kuni 25% fondi varast võib investeerida kinnisvarasse, infrastruktuuri objektidesse, aktsiafondidesse ja vahetusvõlakirjadesse. Pensioniks kogutava raha kasvuruum on piiratud, küll aga püsib stabiilsena.
- Varade jaotus
- Fondi info
- Kulud
- Dokumendid
- Fondi käekäik
- Turu ülevaade
Suurimad investeeringud
Andmed on toodud 31.07.2019 seisuga
|Suurimad investeeringud|
|Temasek 0.5% 01/03/22||4,66%|
|Latvenergo 1.9% 10/06/22||4,51%|
|Luminor 1.5% 18/10/21||4,43%|
|Riigi Kinnisvara 1.61% 09/06/27||4,16%|
|Transpordi Varahaldus 2.85% 18/04/25||4,09%|
|Investor 4.5% 12/05/23||3,47%|
|TOTAL 03/19/20||3,12%|
|Romania 2.875% 28/10/24||2,95%|
|SANOFI 1.875% 04/09/20||2,68%|
|Allianz 07/12/20||2,61%|
Suurimad Eesti investeeringud
|Suurimad Eesti investeeringud|
|Luminor 1.5% 18/10/21||4,43%|
|Riigi Kinnisvara 1.61% 09/06/27||4,16%|
|Transpordi Varahaldus 2.85% 18/04/25||4,09%|
Varaklassid
Fondi info
|Fondi info|
|Fondi maht (seisuga 31.07.2019)||57 753 691,84 €|
|Fondivalitseja||AS LHV Varahaldus|
|Omaosalus fondis||270 000 osakut|
|Depootasu määr||0,0576% (maksab LHV)|
|Depositoorium||AS SEB Pank|
Sisenemistasu: 0%
Väljumistasu: 0%
Haldustasu: 0,672%
Tingimused
- Tingimused alates 02.05.2019
- Tingimused alates 02.09.2019
- Tingimuste ja prospekti muutmise mõju analüüs
Prospektid
2019
2019 juuli – Uute investeeringute leidmine on raske, aga mitte võimatu
Romet Enok, fondijuht
Keskpankade intressitsükkel on üha selgemalt pöördumas: juulis langetas Ühendriikide föderaalreserv esimest korda alates 2008. aasta sügisest intressimäärasid ja turuosaliste seas on sisuliselt konsensuseks muutunud ootus, et sama teed on peagi minemas ka Euroopa Keskpank.
Võlakirjaturgude hinnatõus on seetõttu loomulik, kuid erakordseks muudab praeguse hetke äärmuslikult kõrge hinnatase, kust seda liikumist tehakse. Nii on augusti alguse seisuga negatiivse oodatava tootlusega juba kõik väljas olevad Saksa valitsuse võlakirjad, ka need mis lõppevad alles 30 aasta pärast.
Veelgi ohtlikumaks muudab olukorra investorite jaoks aga seis, kus krediidi hind ettevõtetele on samuti alanenud. Nende ridade kirjutamise ajal on Euroopa suurte ettevõtete võlakirjaturu oodatav edasine tootlus 0,3% aastas! Sellises olukorras on fondi tõenäoline järgmine samm riskide edasine vähendamine, müües pika tähtajaga võlakirju.
Uute investeeringute tegemine on raske, kuid mitte võimatu – nii tõusid möödunud kuul Soome kindlustuskontserni Sampo võlakirjad veidi enam kui 5%. Kõigest juunis soetatud investeering on mõne nädalaga fondile toonud pea 12% tootlust.
2019 juuni – Rahvusvaheliste võlakirjade asemel fookus rohkem kohalikel võimalustel
Romet Enok, fondijuht
Võlakirjaturud üle maailma on selgelt võtnud suuna sinnapoole, et ees ootab majanduse suurem jahtumine ja keskpangad hakkavad rakendama uusi tugimeetmeid. Seepärast tõusid Euroopas aasta esimesel poolel järsult nii valitsuste võlakirjade (6%) kui ka ettevõtete väärtpaberite (5,4%) hinnad.
Juunis kasutasime seda olukorda ära ning müüsime pikema tähtajaga ja seega suurema riskiga väärtpaberitest Leedu Energiat. 2017. ja 2018. aasta suvel ettevõtte emiteeritud võlakirjad tõid fondile vastavalt üle 8% ja üle 5% tootlust. Sellise suure ettevõtte võlakirjad ei saa praeguste intresside keskkonnas mitte kuidagi pakkuda pikka aega nii suurt tootlust. Müügist saadud raha plaanime investeerida edasi suurema tootlusega kohalikesse võlakirjadesse.
Jätkame läbirääkimisi mitme kohaliku ettevõttega ja ootame sellest oma portfelli aasta teisel poolel atraktiivset täiendust. Kohalikud võlakirjad suurendavad fondide tootlust intressidega, rahvusvahelised võlakirjad aga peamiselt hinnaliikumise kaudu. Nii näitavadki turgude järsu tõusu perioodil rahvusvahelised võlakirjad paremat tootlust, ent mitme aasta keskmisena toob parema tootluse kohalike võlakirjade kõrgem intress.
Näiteks on Euroopa võlakirjaturgude viimase viie aasta keskmine tootlus 3–4%. Kohalikke investeeringuid teeme ainult selgelt kõrgema intressitaseme juures. Samal ajal hoiame muidugi silmad lahti, et kasutada ära ka rahvusvaheliste turgude võimalusi, sest asjaolu, et turud tervikuna on liiga kõrge hinnaga, ei välista üksikvõimaluste leidmist. Nii kallinesid mais soetatud Soome kindlustusettevõtte Sampo võlakirjad kuuga erakordselt üle 6%.
2019 mai – Fondi tingimuste muutmine avab uusi võimalusi
Romet Enok, fondijuht
Uutest emissioonidest osalesime Läti riikliku finantsettevõtte Altum järjekordsel võlakirjaemissioonil. Et ettevõte kuulub Läti riigile ja osaleb riikliku poliitika elluviimises, võib neid võlakirju võrrelda valitsuse enda võlakirjadega. Seejuures võimaldab pakutav mõnevõrra kõrgem intress pikaajalisel investoril teenida rohkem kui valitsuse võlakirju hoides.
Hiljuti muutsime fondi S tingimusi ja tänu sellele laienes nende investeeringute valik, mida fond võib teha. Üks selline investeering oli möödunud kuul uusi võlakirju müünud Soome finantskontsern Sampo, mille suurimad varad on If kindlustus ja suurosalus Nordea pangas. Ettevõtte suurimad omanikud on Soome riik ja sealsed pensionifondid. Sampol on õigus maksta võlakirjad tagasi kümne aasta pärast, niikaua on aastaintress 3,375%.
Rahvusvahelistel võlakirjaturgudel süvenes pessimism majanduse väljavaadete suhtes ning järjest kasvab võlakirjade hulk, mille lõpuni hoidmisel on oodatav tootlus negatiivne. Töötame fondi uute ja rohkemaid võimalusi pakkuvate tingimuste toel selle nimel, et lisada ka tulevikus fondi börsiväliseid ja kõrgema intressiga võlakirju.
Uute muudatuste alahinnatud mõju
Andres Viisemann, LHV pensionifondide juht
Juuli oli rahvusvahelistel väärtpaberiturgudel märksa sündmusterohkem, kui võiks välja lugeda aktsiaindeksite ja võlakirjade kuutootlusest. Kuu esimeses pooles olid maailma suurimad aktsiaturud tõusutrendis, kuid andsid viimastel päevadel kasvu osaliselt tagasi.
Tänavu on aktsiaturge toetanud ootus, et keskpangad keeravad pärast lühikest pausi rahakraanid taas lahti. Alles mullu detsembris kergitas USA föderaalreserv intressimäära 25 baaspunkti võrra ja prognoosis 2019. aastaks veel kahte tõstmist. Kõigest mõni kuu hiljem sai sellest siiski ootus, et järgmise sammuna intressimäära hoopis langetatakse.
31. juulil alandaski USA keskpank finantsasutustele pakutavate ühepäevaste (üleöö)laenude intressimäära vahemikku 0,25 protsendipunkti võrra 2…2,25%-ni. Kuigi Euroopa Keskpanga nõukogu jättis oma juulikuu istungil intressimäärad muutmata, andis ta turgudele mõista, et tulevikus võivad need langeda. Samuti uuritakse eelmise aasta detsembris lõpetatud võlakirjade kokkuostu programmi taasavamise võimalust.
Keskpangad on sunnitud rahapoliitikat lõdvemaks muutma, kuna majanduskasv on mitmel pool maailmas aeglustunud ja tuure üles võttev kaubandussõda koondab horisondile järjest tumedamaid pilvi. Nõrgenenud konjunktuuri ning ettevõtete kesiste kasumikasvuootuste taustal osutab aktsiahindade tänavune tõus sellele, et investorid näevad lõdvemas rahapoliitikas ja madalamates intressimäärades eliksiiri, mis lahendab kõik mured.
Varaklasse on rohkem kui kaks
Eelmise aasta lõpus vastuvõetud ja 2. septembril jõustuv investeerimisfondide seaduse muudatus on oma radikaalsusest hoolimata saanud ülivähe tähelepanu. Samal ajal on pensionifondidega seonduv olnud pikalt päevakorral ning pensionifondide vastased on tormanud ette valmistama juba järgmist seadusemuudatust.
Investeerimisfondide seaduse muudatustest on ajakirjanduses peamiselt kajastatud fondide lubatava aktsiate osakaalu suurendamist kuni 100%-ni pensionifondi varadest. Tähtsamad uuendused on jäänud aga tähelepanuta. Tõenäoliselt tuleneb aktsiate osakaalule keskendumine sellest, et alates 2002. aastast on pensionifondide strateegiaid määratletud aktsiate osakaalu kaudu fondis (tasakaalustatud fond: 25%, progressiivne fond: 50%, agressiivne fond: 75%).
Septembris jõustuv seadus on seevastu sedavõrd põhjapanev, et muudab pensionifondide varasema investeerimisstrateegiate klassifikatsiooni kirjeldamise aktsiate osakaalu abil sisuliselt ebaoluliseks. Investeerimisuniversumi jagamine aktsiateks ja võlakirjadeks on sama üldine ja pealiskaudne kui investeerimisstrateegiate jagamine aktiivseteks ja passiivseteks. Ma ei ütle, et see on vale, kuid minu jaoks on see peaaegu et ebaoluline.
Varaklasse on palju rohkem kui lihtsalt võlakirjad ja aktsiad. Näiteks Yale’i Ülikooli annetusi haldav investeerimisettevõte jaotab enda juhitava investeerimisportfelli (30 miljardit USA dollarit) kaheksaks varaklassiks.
Yale’i Ülikooli investeeringute jaotus 2018. a lõpus. Allikas: http://investments.yale.edu/reports.
Nagu näha, on Yale’i Ülikooli portfellis kodumaiste (st Ameerika Ühendriikide) aktsiate kui varaklassi osakaal ainult 3,5% hoolimata sellest, et USA on maailma suurim aktsiaturg.
Kuigi nii absoluutse tootluse strateegiaid, erakapitalifonde, riskikapitali, loodusressursse kui ka kinnisvarainvesteeringuid võib üldistavalt liigitada aktsiasarnasteks investeeringuteks, käsitleb Yale’i Ülikooli investeerimismeeskond neid iseseisvate varaklassidena. Nimelt on nende tootluse ja riski karakteristikud selgelt erinevad ning nad käituvad majandustsükli eri faasides erinevalt.
Suurema aktsiaosakaalu lubamine pensionifondides on tervitatav, kuid uus seadus toob kaasa palju tähtsamad muudatused. See avardab märkimisväärselt Eesti pensionifondide võimalusi investeerida reaalvaradesse ja börsidel noteerimata väärtpaberitesse. Nende hulgas on näiteks era- ja riskikapitalifondid, mille pikaajaline oodatav tootlus on suurem kui börsidel noteeritud aktsiatel. LHV pensionifondid ongi juba mõnda aega keskendunud börsivälistele investeeringutele ning jõustuv seadus avardab meie investeerimisvõimalusi veelgi.
Samuti sätestatakse jõustuvas seaduses edukustasu kehtestamise kaudu pensionifondidele seatavad tootluse ootused: kui fond kasvatab pensionikogujate raha kiiremini, kui kasvavad palgad, tekib fondil õigus edukustasule. Samas alandatakse pensionifondide haldustasusid radikaalselt.
Eesti palgakasvu seadmine pensionifondide võrdlusindeksiks peaks suunama fondijuhtide tähelepanu ka kohalike investeerimisvõimaluste otsimisele ja loomisele. Peaksid ju Eesti palgad ja eestimaiste varade hinnad olema pikema aja jooksul tihedas korrelatsioonis.
Pensionifondide investeerimisstrateegiate ümberkujundamine ning uute investeerimisvõimaluste leidmine ja kasutamine on pikaajaline protsess. On kahetsusväärne, kui seadusemuudatusi algatatakse kiiremini, kui eelmised jõuavad jõustuda. Ma kahtlustan, et selline kiirustamine ei võimalda poliitikutel aru saada, mille poolt nad sisuliselt hääletavad. Nii võib poliitilise väljapressimise ja kompromissiprotsessis oluline hoopis ununeda või tagaplaanile jääda.
Karuteene tulevastele pensionäridele
Kui Eesti kodanik jääb pensionile, langeb tema sissetulek võrreldes tema viimase palgaga (seda suhtarvu nimetatakse pensioni asendusmääraks) rohkem kui üheski teises Euroopa riigis, isegi meist vaesemates.
Lauri Leppiku esitluse slaid 12. 40 aastat keskmist palka saanud ja seejärel pensionile läinud inimese keskmine netopalga ja netopensioni teoreetiline asendusmäär Euroopa Liidu riikide seas. Euroopa Komisjoni 2018. a andmed.
Isamaa poliitikud on seisukohal, et praegusest suhteliselt veelgi väiksemad pensionid tulevikus pole probleem – hoopis lapsed peaksid oma vanemaid pensionipõlves toetama. Nõnda püütakse läbi suruda ekslikku visiooni, et pensionilangus tulevikus aitab kaasa sündimuse kasvule.
Ma kahtlustan, et Isamaa poliitikute loogika on vigane. Kesisem pension tulevikus tähendab kasvavat varanduslikku ebavõrdsust ühiskonnas ja sellest tulenevat poliitilist ebastabiilsust, mis omakorda pärsib nii rahvastiku kui ka rikkuse kasvu.
Et fookus ei hajuks, tuleb probleemidele leida võimalik otsene lahendus. Pensionite alandamine sündimuse suurendamiseks ei ole mitte ainult liiga kaudne vahend, et olla mõjus, vaid suisa vale lahendus.
Kõiki pensionisüsteemi muudatusi tuleks hinnata selle järgi, kas tulevikus pension võrreldes palgaga tõuseb või langeb. Kuid veel enne seda peaksid poliitikud võtma seisukoha, kas praegu on pensionid Eestis liiga suured või liiga väiksed. Paratamatult jääb tunne, et kuigi räägitakse võimalikust ühekordsest pensionitõusust, valmistatakse ette seadusemuudatusi, mis toovad kaasa pensionite suure languse tulevikus ja määravad eakad inimesed elama allpool vaesuspiiri.
Juuli oli rahvusvahelistel väärtpaberiturgudel märksa sündmusterohkem, kui võiks välja lugeda aktsiaindeksite ja võlakirjade kuutootlusest. Kuu esimeses pooles olid maailma suurimad aktsiaturud tõusutrendis, kuid andsid viimastel päevadel kasvu osaliselt tagasi.