Talunikel on keeruline kaitseväge toita(7)
Staabi- ja sidepataljoni sõdurisööklas on salativalik ikka hea olnud. Nüüd saavad oma toodangut sinna pakkuda lisaks hulgifirmadele ka talupidajad.
ka talupidajad.
Viimased kolm aastat on sõdurpoiste laual olev kartul ja köögivili pärinenud hulgifirmast Bambona. Kohalikud talunikud ei pääsenud lihtsalt löögile, kuna eelmises riigihankes nõuti, et kartuli pakkuja peab varustama kaitseväge üle kogu Eesti.
Nüüd kui kaitsevägi kuulutas välja uue hanke järgmise kolme aasta kohta, üritati kohalikele põllumeestele vastu tulla.
“Tingimused on põllumeestele senisest paremad, kuna tegime kaks eraldi hanget,” selgitab kaitseväe logistikakeskuse nõunik toitlustusküsimustes Karin Sinikas. See tähendab, et on võimalus osaleda kas ainult kartuli- või köögiviljahankes.
Lisaks jaotati kartulihange eraldi ringkondadeks (Kirde, Põhja ja Lõuna ringkonnad). See tähendab, et põllumehed saavad soovi korral osaleda ka ainult oma piirkonna varustamisel.
Samuti on jaotatud osadeks köögivilja hange ehk siis on võimalik pakkuda näiteks ainult juurvilju või hoopis köögivilju ja seeni.
Kõik see kõlab ilusti, kuid on vähetõenäoline, et kohalikud põllumehed hakkavad sõdurpoisse juurikatega varustama.
Kes pakuks idusid ja maitserohelist?
“Kõik need hanked on pigem hulgifirmadele,” ütleb köögiviljakasvatusettevõtte Sagro juht Kalle Reiter, kellel on negatiivne kogemus vanglate hankega. “Eesti tootja seal eriti löögile ei pääse.”
Köögivilja puhul hakkab sortiment rolli mängima, tunnistab Reiter. Sagro ei kasvata kõiki vajalikke köögivilju ise ja näiteks porgandid tuleks mujalt sisse osta. Sellisel hulgifirma tööl pole aga tootja jaoks mõtet.
Köögivilja hange on jaotatud mitmeks osaks ja kohalikel põllumeestel oleks teoreetiliselt võimalik pakkuda näiteks juurvilju.
Kuna köögivili ja seened on ühes hankes koos, võib just viimastega kaitseväe aastaringne varustamine põlduritele komistuskiviks saada. Ükski tootja ei tooda aasta ringi nii maitserohelist kui idusid. Puuviljad ja marjad on aga hoopis lootusetu juhtum, kuna banaane ja apelsine ei õnnestu Eestis piisavas koguses kasvatada.
Kartuli pakkumine on tõenäolisem
Teine probleem on transport. Kui kartulite osas on Eesti jagatud kolmeks piirkonnaks, siis köögi- ja puuviljaga tuleb varustada üle riigi asuvat kümmet kööki.
“Meil ei ole mõtet toiduaineid Põhja-Eestist Lõuna-Eestisse vedada,” selgitab Sagro juht. “Transport on lihtsalt nii kallis ja kütusehinnad kõrged.”
Harjumaal tegutseva Kadarbiku Köögivilja müügijuht Veiko Pak ütleb, et neil on plaan hankes osaleda. “Kui kaup on olemas, siis tuleb seda müüa.” Lepinguni jõudmine oleneb hindades ja kvaliteedis kokkuleppele saamisest, kuid Pak on optimistlik.
Pak märgib, et kartuli hanke jaotamine kolmeks piirkonnaks muudab põllumehe jaoks asja lihtsamaks, kuna transpordikulud jäävad väiksemaks. “Meil kahjuks kartulit ei ole,” kahetseb ta.
Põllumehel on seega suurem tõenäosus võita üle-eestilise köögivilja hanke asemel kartuli hange oma piirkonnas. Kalle Reiteri hinnangul oleks neil mahu poolest näiteks kooritud kartulit võimalik pakkuda, sest Sagrol on tehtud mahukad investeeringud. Nad varustavad praegugi Rimi ja Selveri kööki. Kuna pakkumise tegemisega on aega juuni keskpaigani, ei julge ta praegu veel kindlat sõna anda. Võimalik osalemine kaalutakse läbi ja tehakse siis lõplik otsus.
Kes kooriks sõjaväele kartulid ära?
Ühe suurima köögiviljakasvatuse, Laheotsa müügijuht Olari Villers pole puhkusel oleku tõttu kaitseväe hanke tingimustega veel kursis, kuid loodab, et nende sobivuse korral esitavad nad oma pakkumise.
Kolm neljandikku vajalikust kartulist tahab kaitsevägi osta kooritult. See muudab asja keerulisemaks, sest suure hulga kartulite koorimine on töö- ja rahamahukas ettevõtmine.
Tartumaal tegutseva Reola Köögiviljade juht Märt Paal ütleb, et on hankest kuulnud ja partneri abiga suuteline vajaliku koguse tarnima. “Meil on oma variant olemas,” märgib ta. Samas Reola Köögivili ise juurikaid ei kasvata, vaid töötleb kokkuostetud kartulit ja köögivilja.
KAITSEVÄE HANGE
Kooritud ja koorimata kartul
- Hangitakse kolmeks aastaks eeldatava maksumusega 150 000 eurot:
- kooritud kartul, Põhja ringkond;
- kooritud kartul, Lõuna ringkond;
- kooritud kartul, Kirde ringkond;
- koorimata kartul, kogu Eesti.
Puuviljad, köögiviljad ja seened
- Hangitakse kolmeks aastaks eeldatava maksumusega 1,5 miljonit eurot:
- juurvili;
- eeltöödeldud juurvili;
- köögivili, seened;
- maitseroheline, idud;
- puuviljad, marjad.
Allikas: riigihangete register