96 suhted: Agarik, Ahvenamaa, Antsülusjärv, Aprill, Atlandi ookean, August, Avameri, Detsember, Dinoflagellaadid, Eesti, Eesti keel, Hallhüljes, HELCOM, Hiiu madal, Hiiumaa, Hoovus, Jaanuar, Jää, Juuli, Kašuubi keel, Kakralaid, Kanal, Karbid, Kattegat, Kümnejalalised, Kirpvähilised, Läänemere kilu, Läänemere maad, Läbipaistvus, Läti, Leedu, Lest, Liiva-uurikkarp, Liivi laht, Limneameri, Looded, Loodusajakiri, Loomastik, Maavärin, Maavärina magnituud, Madal, Mastogloiameri, Mändvetiktaimed, Märts, Merihein, Naftareostus Läänemeres, Naturalisatsioon (bioloogia), Neeva, November, Oktoober, ..., Põhjalaht, Põhjameri, Põisadru, Peterburi, Poola, Pruunvetikad, Punavetikad, Rahu (saar), Räim, Rohevetiktaimed, Rootsi, Rootsi keel, Ruhnu, Saami keeled, Saaremaa, Saksamaa, Söödav rannakarp, Sisemeri, Soolsus, Soome, Soome keel, Soome laht, Taani, Taani keel, Taani väinad, Tarmo Soomere, Temperatuur, Toomas Jüriado, Tsüanobakterid, Tursk, Valgevene keel, Varjaagid, Väinameri, Vööt-kirpvähk, Võõrliik, Veeala, Venemaa, Vesikirbulised, Viigerhüljes, Vilsandi, Zoobentos, 15. juuli, 1744, 18. sajand, 2017, 29. detsember. Laienda indeks (46 rohkem) » « Kahaneb indeks
Agarik ehk furtsellaaria (Furcellaria lumbricalis) on punavetikaliik.
Ahvenamaa (soome keeles Ahvenanmaa, rootsi keeles Åland) on rohkem kui 6500 saarest koosnev saarestik Läänemeres, mis moodustab omavalitsusliku Ahvenamaa maakonna.
Antsülusjärve oletatavad piirid Antsülusjärv oli Läänemere nõos paiknenud jääajajärgne mageveeline järv umbes 9300–8000 14C-aastat tagasi Autorite kollektiiv.
Aprill on Gregoriuse kalendris aasta neljas kuu.
thumb Atlandi ookean on suuruselt teine ookean Vaikse ookeani järel.
August ehk lõikuskuu on Gregoriuse kalendris aasta kaheksas kuu, milles on 31 päeva.
Avameri ehk ulgumeri on mandrite (ka poolsaarte ja saarte) rannikust eemal paiknev mereala, on osa ookeanist, merest, suuremast väinast või lahest.
Detsember ehk jõulukuu ehk talvistepühakuu ehk talvekuu on Gregoriuse kalendris aasta kaheteistkümnes kuu.
Dinoflagellaadid (Dinoflagellata) ehk vaguviburvetikad on alveolaatide superhõimkonda kuuluv suur rühm protiste.
Eesti Vabariik on riik Põhja-Euroopas.
Eesti keel (varasem nimetus: maakeel) on läänemeresoome lõunarühma kuuluv keel.
Hallhüljes (Halichoerus grypus) on kiskjaliste (Carnivora) seltsi hülglaste (Phocidae) sugukonda kuuluv veeimetaja.
HELCOM-i liikmesmaad HELCOM ehk Helsingi komisjon ehk Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon korraldab rahvusvahelist koostööd Läänemere keskkonnakaitse konventsiooni alusel Läänemere merekeskkonna kaitseks.
Hiiu madal (ka Suurrahu; rannarootsi tõlkelaenuna Näkimadalad; saksa keeles Neckmansgrund) on laiaulatuslik madal Hiiumaast loodes.
Hiiumaa (ka Hiiu saar) on Eesti suuruselt teine saar, Lääne-Eesti saarestiku põhjapoolseim saar.
Hoovused maailmameres Hoovus on suure koguse vee (harilikult merevee) horisontaalne ja enam-vähem püsiva suuna ja kiirusega liikumine, mis on põhjustatud püsiva suunaga tuultest, soolsuse- või temperatuurierinevustest.
Jaanuar on Gregoriuse kalendris aasta esimene kuu.
Jää rannal Jökulsárlóni lähedal, Islandil Jäätunud detailid jäävaba Tallinna lahe kaldal Jää on vesi tahkes agregaatolekus.
Juuli ehk heinakuu on Gregoriuse kalendris aasta seitsmes kuu, milles on 31 päeva.
Kašuubi keel (kaszëbsczi jãzëk) on lääneslaavi keelte hulka kuuluv Poola põline piirkondlik keel, mida kõnelevad põhiliselt Pomorze piirkonnas elavad kašuubid.
Vaade Sääre ninalt kirde-põhja poole. Kakralaid on märgatav silmapiiril väikse valge laiguna. Kakralaid (ka Kakrarahu) on laid Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.
Panama kanal. Kanal (.
Karbid ehk liistaklõpuselised (Bivalvia ehk Pelecypoda ehk Lamellibranchia) on loomade klass limuste hõimkonnast.
Skagerrak ja Kattegat Kattegat on väin Jüüti ja Skandinaavia poolsaare vahel.
Kümnejalalised (Decapoda) on selts kõrgemaid vähke.
Kirpvähilised ehk amfipoodid (Amphipoda) on vähkide alamhõimkonda kuuluv selts.
Euroopa kilu, mis on väga sarnane Läänemere kiluga Läänemere kilu, balti kilu ehk kilu (Sprattus sprattus balticus või Clupea sprattus balticus) on väike, saleda kehakujuga sinakasrohelise seljaga hõbedane kala, euroopa kilu (Sprattus sprattus) alamliik.
Läänemere maad (ka Läänemere regioon) on Läänemere ääres asuvad riigid.
Varbussid on läbipaistavad organismid. See lihtsustab nende uurimist ja on muutnud nad üheks bioloogias oluliseks mudelorganismiks. Läbipaistvus on keha füüsikaline omadus, mille korral ta hajutab, neelab ja muundab teatud sagedusega elektromagnetilisi laineid (valgust) väga vähe või ei tee seda üldse.
Läti (ametlikult Läti Vabariik) on riik Euroopas, üks kolmest Balti riigist.
Leedu (ametlikult Leedu Vabariik) on riik Euroopa Liidus Läänemere kagurannikul.
Lest ehk jõelest (Platichthys flesus) on lestlaste sugukonda lesta perekonda kuuluv kala.
Liiva-uurikkarp (Mya arenaria) on uurikkarplaste sugukonda kuuluv karbiliik.
Liivi lahe asukoht. Liivi laht (ka Riia laht, läti Rīgas jūras līcis, liivi Rīgõ lop) on Läänemere osa.
Limneameri on nüüdis-Läänemere viimane ja tänaseni kestev merestaadium.
Looded on taevakeha kuju perioodilised moonutused, mille põhjustavad teiste taevakehade gravitatsioonilise külgetõmbe koosmõjud.
MTÜ Loodusajakiri logo MTÜ Loodusajakiri on Eesti kirjastus (mittetulundusühing), mis annab välja Eestis ilmuvaid looduse- ja teaduseteemalisi ajakirju.
Loomastik ehk fauna on mingil territooriumil elav loomaliikide kogum.
Panoraamfoto San Franciscost pärast 1906. aasta maavärinat Maavärin on seismilistest lainetest põhjustatud maapinna võnkumine.
Magnituud Richteri skaala järgi on maavärina võimsuse kümnendsuurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes.
Madal ehk madalik on madala veega ala meres, järves või jões.
Mastogloiameri oli umbes 7500...7000 aastat tagasi Läänemere nõos eksisteerinud riimveeline veekogu.
Mändvetiktaimed ehk mändvetikad (Charophyta) on rohevetikate hõimkond, mille hulka kuuluvad lähimad embrüofüütide sugulased.
Märts on Gregoriuse kalendris aasta kolmas kuu.
Merihein (Zostera L.) on veetaimede perekond meriheinaliste sugukonnast.
Naftalaik merel Naftareostus muutus Läänemeres tõsiseks probleemiks 1970.
Naturalisatsioon on (bioloogias kasutatava mõistena) võõrliikide kodunemine.
thumb Neva Valgla Neeva on jõgi Ida-Euroopas Venemaa loodeosas.
November ehk kooljakuu ehk talvekuu ehk hingekuu on Gregoriuse kalendris aasta üheteistkümnes kuu, milles on 30 päeva.
Oktoober ehk rehekuu ehk viinakuu on Gregoriuse kalendris aasta kümnes kuu, milles on 31 päeva.
Põhjalahe kaart. Põhjalaht ehk Botnia laht (soome keeles Pohjanlahti, rootsi keeles Bottniska viken) on laht Läänemere põhjaosas.
Põhjameri satelliidifotol Põhjameri on meri Euroopa rannikul.
Põisadru ehk harilik põisadru (Fucus vesiculosus) on pruunvetikate klassi kuuluv liik.
Peterburi (vene keeles Санкт-Петербург, Sankt-Peterburg; aastatel 1914–1924 Petrograd, Петроград; aastatel 1924–1991 Leningrad, Ленинград; kõnekeeles ka Piiter, Питер) on üks kolmest Venemaa keskalluvusega linnast, Moskva järel suuruselt teine linn Venemaal ja suurim linn Läänemere rannikul.
Poola Vabariik on riik Kesk-Euroopas (teise liigituse järgi Ida-Euroopas).
Pruunvetikad (Phaeophyceae) on vetikate klass, mis kuulub heterokontide (stramenopiilide) hõimkonda.
Punavetikas ''Ceramium tenuicorne''. Punavetikad (Rhodophyceae) on ainuke punavetiktaimede hõimkonda kuuluv vetikate klass.
Rukkirahu Rahu on laiust väiksema saarekese kohalik nimetus Lääne-Eestis.
Räim ehk läänemere heeringas (Clupea harengus membras) on atlandi heeringa alamliik, kes elab Läänemeres.
Rohevetiktaimed (Chlorophyta) on rohevetikate hõimkond (ka rohevetikad kitsamas mõttes), kuhu kuulub umbes 500 perekonda 8000 liigiga fotosünteesivaid eukarüootseid organisme.
Rootsi (rootsi keeles Sverige, ametliku nimega Rootsi Kuningriik (Konungariket Sverige)) on riik Euroopas Skandinaavia poolsaare idaosas (62° põhjalaiust, 15° idapikkust).
Rootsi keel (rootsi keeles svenska) kuulub indoeuroopa keelkonna germaani keelte skandinaavia idarühma, ta on taani ja norra keelega lähedalt suguluses ning on nii kõnes kui kirjas vastastikku mõistetav.
Ruhnu saar (rootsi keeles Runö) on saar Liivi lahes.
Saami keeled (ka lapi keeled) on rühm Uurali keeli, mida kõnelevad Fennoskandia põhjaosas Rootsis, Norras, Soomes ja Venemaa Koola poolsaarel elavad saamid.
Saaremaa Saaremaa (varem ka Kure-Saar; liivi Sāme mā, läti Sāmsala, rootsi Ösel, saksa Oesel, ladina Osilia, vananorra Eysysla) on Eesti suurim saar, Sjællandi, Gotlandi ja Fyni järel pindalalt neljas saar Läänemeres.
Saksamaa (ametlik nimi Saksamaa Liitvabariik) on föderaalne vabariik Kesk-Euroopas.
Söödav rannakarp (Mytilus edulis) on rannakarplaste sugukonda kuuluv karbiliik.
Sisemeri on meri, mis on ühe või mitme väina kaudu ühenduses ookeani või mõne teise merega.
Soolsus ehk saliinsus (ka soolasisaldus; magevee kontekstis mineraalsus) on vees lahustunud soolade hulk.
Soome Vabariik on riik Põhja-Euroopas Rootsi ja Venemaa vahel, üks Põhjamaadest.
Soome tähestik Soome keel on läänemeresoome keelte põhjarühma kuuluv keel, mida kõneleb umbes 5 miljonit inimest Soomes, Rootsis ja teistes riikides.
Soome laht Soome laht on laht Läänemeres.
Taani (taani keeles Danmark) on maa Euroopas Skandinaavia poolsaare ja Saksamaa vahel.
Taani keel (taani keeles dansk) kuulub Indoeuroopa keelkonna germaani rühma põhjagermaani ehk Skandinaavia alamrühma.
Taani väinad Taani väinad on mitu väina Skandinaavia ja Jüüti poolsaare vahel.
Tarmo Soomere 2016. aasta teaduskommunikatsiooni konverentsil. Tarmo Soomere (sündinud 11. oktoobril 1957) on eesti mereteadlane ja matemaatik, Eesti Teaduste Akadeemia president.
Temperatuur on füüsikaline suurus, mis iseloomustab süsteemi või keha soojuslikku olekut ehk soojusastet.
Toomas Jüriado, 2010 Toomas Jüriado (sündinud 13. juulil 1947 Tartus) on eesti loodusajakirjanik.
Tsüanobakterid (Cyanobacteria; traditsiooniline nimetus Cyanophyta) ehk tsüanoprokarüoodid ehk sinivetikad ehk sinikud on peamiselt vees elavate bakterite hõimkond.
Tursk ehk atlandi tursk ehk kabeljoo (Gadus morhua) on tursklaste sugukonda kuuluv kalaliik.
Valgevene keel on idaslaavi keelte hulka kuuluv keel.
Varjaagid on skandinaavlaste (viikingite) nimetus idaslaavlaste juures.
Väinamere asend Jää Väinamerel päikesetõusu ajal Väinameri (varasema nimega Muhu väin) on käärulise rannajoonega madal saarterikas Läänemere osa, mis paikneb Lääne-Eesti saarte (Saaremaa, Hiiumaa, Muhu, Vormsi) ning mandri vahel.
Vööt-kirpvähk (Gammarus tigrinus) on väike Põhja-Ameerika Atlandi ookeani rannikul elav kirpvähiline ehk amfipood (Amphipoda), kes eelmise sajandi algul ilmus Euroopa rannikuvetesse.
Võõrliik (ehk introdutseeritud liik, vahel ka eksoot) on mittepärismaine liik, s.o liik, mis on vaadeldava piirkonna ökosüsteemidesse sattunud inimese kaasabil.
Veeala (ka akvatoorium, veeväli) on veega püsivalt kaetud ala.
Venemaa (ametlik nimi Venemaa Föderatsioon) on riik Euroopas ja Aasias.
Vesikirbulised ehk kladotseerid (Cladocera) on väikesed alamvähid lõpusjalgsete klassist.
Viigerhüljes ehk viiger (Pusa hispida, varasem nimi Phoca hispida) on suhteliselt väike ja jässakas lühikese koonuga hüljes.
Vilsandi on saar Saaremaa läänerannikul.
Zoobentos ehk põhjaloomastik on mingi veekogu bentaali asustavad loomorganismid.
15.
1744.
18.
2017.
29.