Psühholoogia igapäevaelus
Pingepeavalud tekivad nii ägeda või kroonilise stressi kui ka muude vaimsete probleemide, näiteks depressiooni taustal. Vegetatiivse-vaskulaarse düstooniaga peavalud on reeglina ka valud...
Mida teha kokkupõrgetes abikaasaga: praktilised nõuanded ja soovitused Esitage endale küsimus - miks on mu mees idioot? Nagu näitab praktika, kutsuvad tüdrukud selliseid erapooletuid sõnu...
Viimati uuendatud artikkel 02.02.2018 Psühhopaat on alati psühhopaat. Oma anomaalsete iseloomuomaduste all ei kannata mitte ainult ta ise, vaid ka ümbritsevad inimesed. Olgu, kui isiksushäirega inimene...
"Kõik valetavad" - kuulsa dr House'i kõige kuulsam fraas on juba pikka aega olnud kõigi huulil. Kuid ikkagi ei tea kõik, kuidas seda osavalt ja ilma selleta teha...
Esimene reaktsioon Hoolimata asjaolust, et teie abikaasal on kõrvalsuhe, süüdistab ta tõenäoliselt teid selles. Olge ettevaatlik ja ärge ostke tema tasudesse. Isegi...
Vajadus filmi "9. selts" järele Tervetel meestel on raske 15 kuud naisteta olla. Vajad siiski! Filmi "Shopaholic" aluspesu Mark Jeffesilt - kas see on inimeste hädavajalik vajadus?...
. Inimene veedab suurema osa ajast tööl. Seal rahuldab ta kõige sagedamini suhtlusvajaduse. Kolleegidega suheldes ei naudi ta ainult meeldivat vestlust,...
Psühholoogiline koolitus ja nõustamine keskendub enesetundmise, refleksiooni ja sisekaemuse protsessidele. Kaasaegsed psühholoogid ütlevad, et inimesel on parandusabi osutamine väikestes rühmades palju produktiivsem ja lihtsam....
Mis on inimese vaimsus? Kui selle küsimuse esitate, tunnete, et maailm on midagi enamat kui kaootiline aatomite kogu. Tõenäoliselt tunnete end laiemana kui sunnitud...
Võitlus ellujäämise nimel Kuuleme sageli lugusid sellest, kuidas vanemad lapsed reageerivad negatiivselt noorema venna või õe ilmumisele perekonnas. Seeniorid võivad vanematega rääkimise lõpetada...
Iseloomu rõhutamine: määratlus ja avaldumine täiskasvanutel ja lastel
1. Klassifikatsioon Leonhardi järgi 2. Klassifikatsioon Lichko järgi 3. Määramismeetodid 4. Rõhutuste roll isiksuse struktuuris
Märgi rõhutamine (või rõhutamine) on teaduspsühholoogias aktiivselt kasutatav mõiste. Mis on see salapärane fraas ja kuidas see meie elus ilmus?
Karakteri mõiste võttis kasutusele Theophrastus (Aristotelese sõber) - tõlgitud kui "joon", "märk", "jäljend". Rõhk, aktsent - rõhk (tõlgitud ladina keelest)
Alustuseks tasub mõista tegelase mõistet. Teaduslike ressursside osas on see määratletud kui isiksuseomaduste kogum, mis on stabiilne ja määrab inimese käitumise, tema suhte teistega, harjumused ja sellest tulenevalt edasise elu.
Iseloomu rõhutamine - teatud isiksuseomaduse liigne tugevnemine, mis määrab inimese reageerimise eripära tema elusündmustele.
Rõhutamine on normi ja patoloogia lävel - kui rõhutatud funktsioonile avaldatakse liigset survet või mõju, võib see omandada "ülespuhutud" vormid. Psühholoogias ei omistata rõhutusi isiksuse patoloogiatele, erinevus seisneb selles, et hoolimata teistega suhete loomise raskustest on nad võimelised enesekontrolliks.
Leonhardi klassifikatsioon
Mõiste „tegelaskuju rõhutamine“ võttis esmakordselt kasutusele saksa teadlane Karl Leonhard, kes tegi eelmise sajandi keskel hiljem ettepaneku esimese rõhuasetuste klassifikatsiooni kohta.
Leonhardi tüpoloogias on 10 rõhumärki, mis jagunesid hiljem kolme rühma, nende erinevus seisneb selles, et nad viitavad erinevatele isiksuse ilmingutele:
- temperament
- iseloomu
- isiksuse tase
Kõik need rühmad sisaldavad mitut tüüpi rõhumärke:
- Temperamendi rõhutamine:
Temperamentide rõhutuste klassifikatsioon Leonhardi järgi sisaldab 6 tüüpi:
Hüpertensiivne tüüp on seltskondlik, meeldib olla inimeste seas, loob hõlpsalt uusi kontakte. Tal on väljendunud žestid, elav näoilme, vali kõne. Labiilne, altid meeleolu kõikumisele ja ei täida seetõttu sageli oma lubadusi. Optimistlik, aktiivne, ennetav. Püüdleb uute asjade poole, vajab elavaid kogemusi, mitmekülgset erialast tegevust.
Ta pole jutukas, hoiab eemal lärmakatest ettevõtetest. Liiga tõsine, mitte naeratav, umbusklik. Ta on enda suhtes kriitiline, seetõttu kannatavad sellised inimesed sageli madala enesehinnangu all. Pessimistlik. Pedantne. Düstüümiline isiksus on lähisuhetes usaldusväärne, moraal ei ole tühi sõna. Kui nad annavad lubadusi, püüavad nad täita.
Inimestel on meeleolu, mis muutub mitu korda päevas. Hoogsa tegevuse perioodid asendatakse täieliku jõuetusega. Affektiiv-labiilne tüüp on "äärmuste" inimene, tema jaoks on ainult must ja valge. Suhtlemisviis teistega sõltub meeleolust - käitumine muutub sageli - eile oli ta teie vastu hell ja lahke ning täna ärritate teda.
Emotsionaalne, samas kui emotsioonid, mida nad kogevad, on erksad ja siirad. Muljetavaldav, armunud, kiiresti inspireeritud. Need inimesed on loomingulised, nende hulgas on palju luuletajaid, kunstnikke, näitlejaid. Need võivad olla suhtlemisel keerulised, kuna kipuvad liialdama, õhust õhust elevanti paisutama. Raskes olukorras on kalduvus paanikasse.
Ärev tüüpi rõhuasetused ei ole enesekindlad, on raske kontakti luua, häbelik. Häbelik, mis avaldub selgelt lapsepõlves - sarnase rõhuasetusega lapsed kardavad pimedust, üksindust, karmi häält, võõraid. Ta on kahtlane, näeb sageli ohtu seal, kus seda pole, kogeb pikka aega ebaõnnestumisi. Näited äreva tüübi positiivsetest aspektidest - vastutus, hoolsus, heatahtlikkus.
Emotsioonitüübi rõhutatud isiksus sarnaneb kogetud emotsioonide sügavuses kõrgendatud tüübile - need on tundlikud ja muljetavaldavad. Nende peamine erinevus on see, et emotsioonitüübil on raske emotsioone väljendada, ta kogub neid pikka aega, mis põhjustab hüsteeriat ja pisaraid. Tundlik, kaastundlik, aitab abitult inimesi ja loomi meelsasti. Igasugune julmus võib viia nad pikka aega depressiooni ja leina kuristikku..
- Märgi rõhutuste kirjeldus:
Kunstiline, liikuv, emotsionaalne. Nad püüavad teistele muljet avaldada, samal ajal kui nad ei kõhkle teesklemisest ja isegi otsesest valetamisest. Demonstratiivne tüüp usub end sellesse, mida ta ütleb. Kui ta mõistab oma valet, pole põhjust kahetsust tunda, sest ta kaldub igasuguse ebameeldiva mälestuse oma mälust välja tõrjuma. Nad armastavad olla tähelepanu keskpunktis, neid mõjutavad meelitused, nende jaoks on oluline arvestada tema teenetega. Püsiv ja hoiab oma sõna harva.
Rõhutatud pedantset tüüpi isiksused on enne otsuse tegemist aeglased - nad mõtlevad selle hoolikalt läbi. Nad püüdlevad korraliku erialase tegevuse poole, on hoolsad ja viivad asja lõpuni. Igasuguseid muudatusi tajutakse valusalt, uute ülesannete muutmist on keeruline teostada. Nad ei ole vastuolulised, nad tunnistavad rahulikult juhtivaid positsioone ametikeskkonnas.
Kinni jäänud tüüp hoiab mälus pikka aega emotsionaalseid kogemusi, mis iseloomustavad käitumist ja elutunnetust, nad justkui „takerduvad“ teatud seisundisse. Enamasti on see haavatud uhkus. Kättemaksuhimuline, kahtlane, mitte kergeusklik. Isiklikes suhetes on nad kadedad ja nõudlikud. Nad on ambitsioonikad ja püsivad oma eesmärkide saavutamisel, mistõttu rõhutatud ummikusse sattunud isiksused on tööelus edukad.
Põnev tüüp emotsionaalse erutuse hetkedel, mida on raske soovidega kontrollida, kalduvus konfliktidele, agressiivne. Mõistlikkus taandub, suutmata analüüsida oma käitumise tagajärgi. Erutava tüüpi rõhutatud isiksused elavad olevikus, ei oska pikaajalisi suhteid luua.
- Isikliku tasandi rõhutuste kirjeldus:
Isikliku taseme rõhutuste klassifikatsioon on kõigile tuttav. Igapäevaelus sageli väljendunud vormides kasutatavaid ekstravertide ja introvertide mõisteid kirjeldatakse allolevas tabelis.
Avatud, kontakt, meeldib olla inimeste seas, ei salli üksindust. Konfliktivaba. Oma tegevuse kavandamine on keeruline, kergemeelne, demonstratiivne.
Mõiste "introvertne inimene" tähendab, et ta on vaikne, ei soovi suhelda, eelistab üksindust. Emotsioonid on tagasi hoitud, suletud. Kangekaelne, põhimõttekindel. Sotsialiseerumine on keeruline.
Lichko klassifikatsioon
Karakterite rõhutamise tüüpe on uurinud teised psühholoogid. Tuntud liigitus kuulub Venemaa psühhiaatri A.E. Lichko. Erinevus Leonhardi teostest on see, et noorukieas pühendati uuringuid tegelaskujude rõhutamisele, Lichko sõnul avalduvad sel perioodil psühhopaatiad eriti selgelt kõigis tegevusvaldkondades.
Lichko tuvastab järgmised tähemärgi rõhutamise tüübid:
Hüpertensiivne tüüp on liiga aktiivne, rahutu. Vajab pidevat suhtlemist, tal on palju sõpru. Lapsi on raske harida - nad ei ole distsiplineeritud, pealiskaudsed, altid konfliktidele õpetajate ja täiskasvanutega. Enamasti on hea tuju, nad ei karda muutusi..
Sagedased meeleolumuutused - plussist miinuseni. Tsükloidi tüüp on ärrituv, altid apaatiale. Eelistab veeta aega kodus kui eakaaslaste seas. Reageerib kommentaaridele valulikult, kannatab sageli pikaajalise depressiooni all.
Labiilne rõhutüüp on ettearvamatu, meeleolu kõigub ilma nähtava põhjuseta. Ta kohtleb eakaaslasi positiivselt, püüab teisi aidata ja on huvitatud vabatahtlikust tegevusest. Labiilne tüüp vajab tuge, on tundlik.
Ärrituvus võib avalduda perioodiliste puhangutena lähedaste suhtes, mis asendatakse kahetsuse ja häbitundega. Kapriisne. Nad väsivad kiiresti, ei talu pikaajalist vaimset stressi, on unised ja tunnevad end sageli põhjuseta ülekoormatuna.
Nad on kuulekad, sõbrustavad sageli vanemate inimestega. Vastutustundlik, omavad kõrgeid moraaliprintsiipe. Nad on hoolsad, neile ei meeldi suurettevõtetes aktiivsete mängude tüübid. Tundlik isiksus on häbelik, väldib suhtlemist võõrastega.
Otsustamatu, kardab vastutust võtta. Nad on enda suhtes kriitilised. Nad on altid sisevaatlusele, peavad arvestust oma võitude ja kaotuste kohta, hindavad teiste käitumist. Vaimult arenenum kui nende eakaaslased. Kuid aeg-ajalt on nad altid impulsiivsetele tegudele, arvestamata nende tegevuse tagajärgi.
Skisoidi tüüp on suletud. Suhtlemine eakaaslastega toob kaasa ebamugavusi, enamasti on nad täiskasvanutega sõbrad. Näitab ükskõiksust, ei tunne teiste vastu huvi, ei näita üles empaatiat. Skisoidne inimene varjab hoolikalt isiklikke kogemusi.
Julm - on sageli juhtumeid, kui seda tüüpi noorukid piinavad loomi või mõnitavad nooremaid. Varases lapsepõlves on nad vinguvad, kapriissed, nõuavad palju tähelepanu. Uhke, võimukas. Nad tunnevad end režiimitegevuse tingimustes mugavalt, nad teavad, kuidas juhtkonnale meeldida ja oma alluvaid hirmus hoida. Nende haldamise meetod on range kontroll. Kõigist rõhumärkide tüpoloogiast kõige ohtlikum tüüp.
Demonstratiivne, egotsentriline, vajab teiste tähelepanu, mängib publikule. Hüsteroiditüüp armastab kiitust ja imetlust oma aadressil, seetõttu saavad nad oma eakaaslaste seltskonnas sageli juhtpositsioonil - siiski on nad harva juhid professionaalses keskkonnas.
Ebastabiilse rõhuasetusega noorukid teevad oma vanematele ja õpetajatele sageli muret - nende huvi haridustegevuse, elukutse ja tuleviku vastu on äärmiselt nõrk. Samal ajal armastavad nad meelelahutust, jõudeolekut. Laisk. Närviprotsesside kulgemise kiiruse poolest on need sarnased labiilse tüübiga.
Konformne tüüp ei meeldi massist eristuda, järgib kõiges eakaaslasi. Konservatiivne. Ta kaldub reetmisele, kuna leiab võimaluse oma käitumist õigustada. Meeskonnas "ellujäämise" meetod - kohanemine võimudega.
Lichko juhib oma töödes tähelepanu asjaolule, et noorukite psühhopaatia ja iseloomu rõhutamise mõiste on tihedalt seotud. Näiteks skisofreenia kui rõhuasetuse äärmuslik vorm noorukieas on skisoidne tüüp. Patoloogia õigeaegse avastamise korral on siiski võimalik teismelise isiksust korrigeerida..
Määramismeetodid
Valdava rõhutamise tüübi saab tuvastada samade autorite väljatöötatud katsemeetodite abil:
- Leonhard pakub testi, mis koosneb 88 küsimusest ja millele peate vastama "jah" või "ei";
- hiljem täiendas seda G. Shmishek, ta tõi erinevuse küsimuste sõnastuses muudatuste kujul, muutes need üldisemaks, et hõlmata eluolukordi laiemalt. Selle tulemusena moodustub graafik, kus on selgelt näidatud iseloomuomaduste kõige rõhutatum rõhutamine;
- Lichko testi erinevus Shmishek-Leonhardi juhtiva rõhuasetuse kindlakstegemisel laste ja noorukite rühma sihtimisel on seda laiendatud - 143 küsimust, mis sisaldavad rõhumärkide tüpoloogiat.
Nende tehnikate abil saate määrata kõige rõhutatumad märkide rõhutamise tüübid.
Rõhumärkide roll isiksuse struktuuris
Isiklikus struktuuris on aktsentidel juhtiv roll ja need määravad suuresti indiviidi elukvaliteedi..
Tuleb meeles pidada, et rõhutamine pole diagnoos! Psühholoogiliselt küpses isiksuses avaldub see iseärasusena, mis võib olla vihje õppekoha, elukutse, hobi valimisel.
Kui rõhuasetused omandavad väljendunud vormid (see sõltub paljudest teguritest - kasvatus, keskkond, stress, haigus), siis on vaja kasutada uimastiravi. Mõnel juhul võivad teatud tüüpi rõhuasetused põhjustada neurooside ja psühhosomaatiliste haiguste teket (näiteks labiilne tüüp kannatab sageli nakkushaiguste all) ja äärmuslikel juhtudel võib selline inimene olla ohtlik.
Andrey Lichko tegelaskujude rõhutamise kirjeldus
Paljud on kuulnud sellisest psühholoogilisest terminist nagu "tähemärgi rõhutamine" ja on isegi lugenud igaühe klassifikatsiooni, määratledes, mis on neile lähemal. Kuid rõhutamise sügavamaks mõistmiseks peate kõigepealt mõistma, mis on tegelane ja kuidas see moodustub..
Täna räägime teile üksikasjalikult nende mõistete kohta ja analüüsime psühhiaatri Andrey Lychko sõnul tegelaskujude rõhuasetust.
- Isiku iseloom
- Isiksuse rõhutamise teooriad
- Lichko tegelaskujude rõhutamised ja nende omadused
- Iseloomu ja nende raskusastme rõhutamine
- Isiksuse iseloomu rõhutamine dünaamikas
- Kuidas Andrei Lichko järgi tegelaste rõhuasetused õigesti moodustuvad
- Tähemärkide rõhuasetuste klassifikatsioon
Isiku iseloom
Mis on iseloom? Selle kontseptsiooni psühholoogia näeb ette inimesele kõige iseloomulikumate tunnuste kogumi, mis ühel või teisel viisil kujundab tema suhtumist ümbritsevasse maailma ja määrab tema elutegevuse ja kogu tegevuse. Individuaalsed omadused on järgmised:
- see mõjutab eluviisi ja inimtegevust;
- aitab luua inimestevahelisi suhteid teistega;
- kujundab inimese käitumise, mis on omane ainult talle.
Isiksuse rõhutamise teooriad
Esimese tegelaskujude rõhutamise teooria töötas välja Karl Leogard, see muutus uskumatult kasulikuks ja sobis võimalikult palju inimese iseloomu määratlusega. Kuid selle rakendamist piiras asjaolu, et ainult täiskasvanud said küsimustele vastata. Kuna laps või nooruk ei suuda vajalike kogemuste puudumise tõttu neile vastata, on nende rõhuasetust äärmiselt raske kindlaks teha.
Kodumaine psühhiaater Andrey Lichko hakkas probleemi lahendama. Ta suutis Leogardi testi muuta, et määrata inimese iseloom sõltumata tema vanusest. Lisaks muutis Lichko veidi rõhumärkide tüüpide omadusi, nimetas mõned neist ümber ja tutvustas mitmeid uusi tüüpe.
Lichko uskus, et on väga oluline uurida noorukite tegelaskujundusi, kuna need moodustuvad lapsepõlves ja selles vanuses avalduvad nad eriti selgelt. Spetsialist laiendas teatud rõhuasetuste tunnuseid lapse- ja noorukiea teatud ilmingute arvelt, samuti seda, kuidas need vanusega muutuvad. Psühhiaater pühendas sellele selliseid töid nagu:
- "Teismeliste narkoloogia";
- "Teismeliste psühhiaatria";
- "Psühhopaatiad ja tegelaskujude rõhutamine noorukitel".
Lichko tegelaskujude rõhutamised ja nende omadused
Andrey soovitas isiklikult asendada varem eksisteerinud mõiste „isiksuse rõhutamine” terminiga „iseloomu rõhutamine”. Ta motiveeris otsust sellega, et rõhutamise mõiste all ei saa inimese isiksuse kõiki jooni ühendada. Lõppude lõpuks on isiksus tema arvates lai mõiste, mis hõlmab selliseid asju nagu:
- inimese maailmavaade;
- haridus;
- hariduse tunnused;
- reaktsioon sündmustele.
Kuid psühhiaater nimetab inimese väliste ilmingute iseloomu teatud sündmusteks, seob teda närvisüsteemiga ja viitab käitumistunnuste kitsastele omadustele.
Lichko sõnul on iseloomuomadused tema ajutised muutused, mis võivad kasvamise ja arengu käigus areneda või kaduda, mõned võivad areneda psühhopaatiaks. Rõhk areneb seoses selliste teguritega:
- raskusaste;
- rõhuasetuse tüüp;
- inimese sotsiaalne keskkond.
Nii Lichko kui Leogard uskusid, et rõhumärgid on teatud tüüpi tähemärgid, kui selle üksikud komponendid omandavad tugeva väljenduse. Seetõttu suureneb tundlikkus teatud tüüpi mõjude suhtes, mõnel juhul on teatud tingimustega kohanemine keeruline. Valdavalt on siiski kohanemisvõime säilinud, kuid rõhutatud inimesed saavad paljude mõjutustega toime tulla teistest kergemini..
Lichko sõnul on rõhutused normi ja psühhopaatia vahelise piiri seisundid, klassifikatsioon sõltub psühhopaatiate tüpoloogiatest.
Iseloomu ja nende raskusastme rõhutamine
Psühhiaater märkis inimese rõhutatud iseloomulike tunnuste kahte väljendusastet - selgesõnalist ja varjatud.
Selgesõnaline aste on seisund, kus inimese rõhutatud iseloomuomadustel on suurepärane raskusaste ja need võivad avalduda kogu elu. Samal ajal on need tunnused enamasti isegi vaimse trauma puudumisel hästi kompenseeritud. Samal ajal kogevad noorukid mõnikord kohanemist..
Kuid varjatud astmega avalduvad nad kõige sagedamini pärast ühte või teist vaimset traumat või konkreetse stressisituatsiooniga. Rõhutatud tunnused ei kahjusta valdavalt kohanemist, kuid mõnikord täheldatakse lühiajalist kohanemist.
Isiksuse iseloomu rõhutamine dünaamikas
Psühholoogiateaduses pole tegelaskujude rõhutamise arengu või dünaamikaga seotud probleeme veel põhjalikult uuritud. Andrei Lichko andis selle probleemi uurimisele kõige olulisema panuse ja märkis järgmisi rõhumärkide arengu nähtusi:
- need moodustuvad ja terituvad puberteedieas ühel või teisel viisil, seejärel silutakse või kompenseeritakse, ilmsed rõhutused võivad muutuda ja varjata;
- varjatud aktsentside taustal ilmnevad traumaatilistel asjaoludel teatud tüüpi iseloomu tunnused;
- ühe või teise rõhuasetusega võivad teatud häired või häired ilmneda neurooside, ägeda efektiivse reaktsiooni või hälbiva käitumisena;
- üht või teist nende tüüpi saab muuta inimese põhiseadusega kehtestatud keskkonna või mehhanismide mõjul;
- moodustub omandatud psühhopaatia.
Kuidas Andrei Lichko järgi tegelaste rõhuasetused õigesti moodustuvad
Andrei Lichko järgi iseloomuomaduste klassifikatsioon põhineb noorukite rõhutamisel. Teadlane suunas kõik oma uuringud üksikasjalikule uurimisele selles vanuses iseloomulike ilmingute tunnuste kohta, samuti põhjuste kohta, mis põhjustavad psühhopaatiate arengut sellel perioodil. Teadlase sõnul hakkavad noorukitel patoloogilised iseloomuomadused avalduma võimalikult selgelt ja kajastuvad kõigis nende eluvaldkondades:
- vanematega suhtlemisel;
- sõbralikes suhetes eakaaslastega;
- inimestevahelistes kontaktides võõraste inimestega.
Seega on võimalik eksimatult tuvastada hüpertüümilise käitumistüübiga teismelist, kes on sõna otseses mõttes eraldatud energiast lahti rebitud, hüsteerilise tüübiga, kes püüab endale maksimaalset tähelepanu tõmmata või skisoidi, kes erinevalt eelmisest püüab end välismaailmast isoleerida..
Puberteedieas on teadlase sõnul iseloomuomadused suhteliselt stabiilsed, kuid on mõned nüansid:
- peaaegu kõik tüübid muutuvad noorukieas ägedaks, see vanus on psühhopaatiate tekkeks kõige kriitilisem;
- igat tüüpi psühhopaatiad hakkavad tekkima ühes või teises vanuses. Niisiis, skisoid moodustub peaaegu sünnist saati, psühhostheenset saab määrata juba alates 7. eluaastast, kuid hüpertüümilise rõhutüübiga laps määratakse juba vanemas koolieas. Tsükloidi tüüp määratakse vanuses 16-17 ja tundlik - alates 20. eluaastast;
- noorukitel on erinevat tüüpi arengumudeleid, nii et hüpertüümilise tüübi võib sotsiaalse või bioloogilise teguri mõjul asendada tsükloidi tüübiga.
Lichko ja teised eksperdid usuvad, et see termin sobib noorukite jaoks väga hästi, kuna just selles vanuses avalduvad nad võimalikult selgelt. Kuid puberteediea lõpuks hakkavad nad siluma või kompenseerima, mõned liiguvad selgesõnaliselt vormilt ägedale.
Me ei tohi unustada, et ilmselge rõhutatusega noorukid on ohus, sest traumaatiliste või negatiivsete tegurite mõjul arenevad nende tunnused psühhopaatiaks ja mõjutavad kuidagi käitumist kuritegevuse, kõrvalekalde või suitsiidimpulsside kujul..
Tähemärkide rõhuasetuste klassifikatsioon
Karakteri rõhutused Andrei Lichko järgi põhinevad isiksuse klassifitseerimisel Leonhardi järgi ja psühhopaatiatel Gannushkini järgi. Vaadeldavat klassifikatsiooni esindavad järgmised tüübid:
- tsükloid;
- hüpertüümiline;
- labiilne;
- tundlik (tundlik);
- asthenoneurootiline;
- skisoid (introvertne);
- epileptoid (inert-impulsiivne);
- ebastabiilne;
- konformne;
- hüsteeriline (demonstratiivne);
- psühhasteeniline (ärev-kahtlane).
Samuti on segatüüp, mis ühendab mitmesuguste muude rõhutüüpide tunnuseid..
Hüpertüümilise tüübi korral on inimesel hea meeleolu, mõnikord on ta kiire temperamentne või ärrituv, teda iseloomustab suurenenud aktiivsus, energia ja kõrge efektiivsus, hea tervis.
Tundlik aktsentatsioonitüüp on kõrge vastutus ja tundlikkus, enesehinnang on ebastabiilne, inimene on arg, kardab ja on muljetavaldav.
Tsükloidset tüüpi tegelaste puhul on meeleolu sage muutus, depressioon ja ärritus võivad järsult muutuda rahulikuks ja meeleolukaks.
Suurenenud, isegi ärev kahtlus on iseloomulik psühhasteenilist tüüpi inimestele, ta on pedantne, mõistlik ja otsustusvõimetu.
Labiilset tüüpi iseloomustab inimese meeleolu suurenenud muutus isegi väikestel põhjustel, see on suurendanud afektiivsust, vajab empaatiat ja suhtlemist, on infantiilne ja emotsioonide osas habras.
Astenoneurootilisse tüüpi inimene on sageli ärrituv, kapriisne, väsib kiiresti, on väikese tähelepanu kontsentratsiooniga, sageli kahtlustav, kõrge ambitsiooniga ja füüsiliselt nõrk.
Skisoidse isiksusetüübiga inimesed ilmutavad empaatiat ja emotsioone harva, nad on endassetõmbunud ja introvertsed.
Konformaalset tüüpi inimesed suudavad hästi kohaneda konkreetsele sotsiaalsele rühmale iseloomulike käitumisnormidega, nad on konservatiivsed, stereotüüpsed ja arutlusel banaalsed.
Hüsteerilise tüübi esindajaid eristab suurenenud emotsionaalsus, nad vajavad maksimaalset tähelepanu ja neil on ebastabiilne enesehinnang. Ja ebastabiilsesse tüüpi kuuluvatel inimestel on nõrk tahe ja nad ei suuda vastu seista negatiivsetele mõjudele väljastpoolt.
Epileptoidi tüübiga on ühendatud impulsiivsed ja inertsed ilmingud, nagu kahtlus, ärrituvus, vaenulikkus, konfliktid, hoolsus, pühendumus ja täpsus.
Hoolimata asjaolust, et Andrei Lichko arendas oma tegelaskujundusi noorukite käitumise põhjal, kasutatakse tema liigitust sageli täiskasvanute iseloomutüüpide määramiseks.
Psühholoogidel on sageli palju lihtsam suhelda patsientidega, teades nende põhitunnuseid. Sellised klassifikatsioonid aitavad tuvastada inimese käitumismustreid ja mõista teda paremini..
"Tähemärkide rõhutamise tüübid (autor AE Lichko)"
Veebiseminar dr Aleksander Myasnikoviga teemal:
“Tervislik ühiskond. Kuidas mõne inimese lihtne tegevus päästab teiste inimeste elu "
- kõik materjalid
- Artiklid
- Teaduslikud tööd
- Videotunnid
- Ettekanded
- Abstraktne
- Testid
- Tööprogrammid
- Muu metoodiline. materjalid
- Marina Igorevna Vorotnikova Kirjutage 3272 26.07.2017
Materjali number: DB-612566
- Koolipsühholoog
- Artiklid
Lisage autoriõigusega seotud materjale ja hankige auhindu Info-õppetunnist
Nädala auhinnafond 100 000 RUB
- 26.07.2017 524
- 26.07.2017 617
- 26.07.2017 1308
- 26.07.2017 987
- 26.07.2017 641
- 26.07.2017 357
- 25.07.2017 278
Ei leidnud seda, mida otsisite?
Teid huvitavad need kursused:
Jäta oma kommentaar
- Meist
- Saidi kasutajad
- Korduma kippuvad küsimused
- Tagasiside
- Organisatsiooni üksikasjad
- Meie bännerid
Kõik saidile postitatud materjalid on loodud saidi autorite poolt või saidi kasutajate poolt postitatud ja need on saidil esitatud ainult informatiivseks. Materjalide autoriõigus kuulub nende vastavatele autoritele. Saidi materjalide osaline või täielik kopeerimine ilma saidi administratsiooni kirjaliku loata on keelatud! Toimetuse arvamus võib autorite omast erinev olla.
Materjalide ja nende sisuga seotud vaidluste lahendamise eest vastutavad saidile materjali postitanud kasutajad. Saidi toimetajad on aga valmis pakkuma igasugust tuge saidi töö ja sisuga seotud küsimuste lahendamisel. Kui märkate, et sellel saidil kasutatakse materjale ebaseaduslikult, teavitage sellest tagasisidevormi kaudu saidi administratsiooni.
Tähemärkide rõhutamise tüübid
Tähemärkide rõhutamise tüübid on mitut tüüpi tähemärgid, milles üksikud tunnused on üle läinud patoloogilisse seisundisse. Mõningaid rõhutatud iseloomuomadusi kompenseeritakse sageli piisaval määral, kuid probleemsetes või kriitilistes olukordades võib rõhutatud isiksus näidata piisava käitumise rikkumisi. Iseloomu rõhutused (see termin pärineb ladina keelest (accentus), mis tähendab - allakriipsutamine) - väljenduvad indiviidi psüühika "nõrkade kohtade" kujul ja neid iseloomustab valikuline haavatavus mõningate mõjude suhtes, millel on suurenenud stabiilsus teiste mõjude suhtes..
Mõiste "aktsentatsioon" kogu selle olemasolu vältel esitati mitme tüpoloogia väljatöötamisel. Esimese töötas välja Karl Leonhard 1968. aastal. Järgmine klassifikatsioon sai 1977. aastal laiema populaarsuse, mille töötas välja Andrei Evgenievich Lichko, tuginedes P. B. Gannushkini psühhopaatiate klassifikatsioonile, mis tehti tagasi 1933. aastal..
Tegelaste rõhutamise tüübid võivad ilmneda otseselt ning neid on võimalik varjata ja paljastada ainult hädaolukordades, kui inimese käitumine muutub kõige loomulikumaks.
Mis tahes tüüpi rõhuasetusega isikud on keskkonnamõjudele tundlikumad ja vastuvõtlikumad ning seetõttu kalduvad psüühikahäiretesse rohkem kui teised isikud. Kui mõni probleemne, ärev olukord muutub rõhutatud inimese jaoks liiga raskeks seda kogeda, siis sellise indiviidi käitumine muutub kohe dramaatiliselt ja tegelases domineerivad rõhutatud jooned.
Leonhardi tegelaskuju rõhutamise teooria on pälvinud tähelepanu, mida see väärib, sest see on osutunud kasulikuks. Ainult selle teooria ja sellele lisatud küsimustiku iseloomu rõhutamise tüübi kindlakstegemiseks oli see, et neid piiras katsealuste vanus. Küsimustik arvutati ainult täiskasvanute iseloomu järgi. See tähendab, et lapsed ega isegi noorukid ei suuda paljudele küsimustele vastata, kuna neil puudub vajalik elukogemus ja nad pole veel olnud sellistes olukordades esitatud küsimustele vastamiseks. Järelikult ei suudaks see küsimustik isiksuse rõhuasetust tõeliselt kindlaks määrata..
Mõistes vajadust määratleda noorukite tegelaskujunduse tüüp, asus psühhiaater Andrei Lichko sellele. Lichko muutis Leonhardi küsimustikku. Ta kirjutas ümber märkide rõhutamise tüüpide kirjeldused, muutis mõnda tüübinime ja tutvustas uusi..
Lichko laiendas iseloomu rõhutamise tüüpide kirjeldust, juhindudes teabest rõhuasetuse avaldumise kohta lastel ja noorukitel ning manifestatsioonide muutumisest isiksuse kujunemisel ja kasvamisel. Nii lõi ta küsimustiku noorukite iseloomu rõhutamise tüüpide kohta.
A. Lichko leidis, et sobivam oleks uurida noorukite iseloomu rõhutuste tüüpe, lähtudes asjaolust, et enamik rõhuasetusi moodustub ja avaldub just selles vanuseperioodis.
Tähemärkide rõhutamise tüüpide paremaks mõistmiseks tuleks tuua näiteid tuttavatest episoodidest ja isikutest. Enamik inimesi tunneb populaarseimaid koomiksitegelasi või muinasjuttude tegelasi, neid kujutatakse tahtlikult liiga emotsionaalsete, aktiivsete või vastupidi passiivsetena. Kuid kokkuvõte on see, et just see iseloomunormide äärmuslike variantide väljendus tõmbab endasse, selline inimene on huvitatud, keegi on läbi imbunud kaastundest tema vastu ja keegi lihtsalt ootab, mis temaga edasi saab. Elus võib leida täpselt samu "kangelasi", ainult erinevates oludes.
Näideteks on iseloomu rõhutamise tüübid. Alice muinasjutust "Alice Imedemaal" on tsükloidset tüüpi rõhuasetuse esindaja, tal olid vaheldumisi kõrge ja madala aktiivsusega, meeleolu kõikumised; Carlson on ilmekas näide iseloomuliku rõhuasetuse tüübist, ta armastab kiidelda, tal on kõrge enesehinnang, teda iseloomustab pretensioonikas käitumine ja soov olla tähelepanu keskpunktis.
Kinni jäänud iseloomu rõhutamise tüüp on iseloomulik superkangelastele, kes on pidevas võitluses..
Mashas (multifilm "Maša ja karu") täheldatakse hüpertensiivset iseloomu rõhutamist, ta on spontaanne, aktiivne, distsiplineerimata ja lärmakas.
Märkide rõhutamise tüübid Leonhardi järgi
Karl Leonhard oli psühholoogias mõiste "rõhutamine" alus. Tema rõhutatud isiksuste teooria põhines ideel peamiste, ekspressiivsete ja täiendavate isiksuseomaduste olemasolust. Põhijooni, nagu tavaliselt, on palju vähem, kuid need on väga väljendusrikkad ja esindavad kogu isiksust. Need on isiksuse tuum ning omavad otsustavat tähtsust tema arengus, kohanemisel ja vaimses tervises. Isiksuse põhijoonte väga tugev väljendus lööb kogu isiksuse jaoks ning probleemsetes või ebasoodsates tingimustes võivad need muutuda isiksuse jaoks hävitavaks teguriks.
K. Leonhard uskus, et rõhutatud isiksuseomadusi võib ennekõike täheldada suheldes teiste inimestega.
Isiksuse rõhutamise määrab suhtlusstiil. Leonhard lõi kontseptsiooni, milles kirjeldas tegelaskujude rõhutamise põhitüüpe. Oluline on meeles pidada, et tegelaskuju rõhutamise iseloomustamine Leonhardi järgi kirjeldab ainult täiskasvanute käitumistüüpe. Karl Leonhard kirjeldas kaksteist rõhuasetust. Kõigil nende päritolul on erinev lokaliseerimine..
Temperamentile kui loomulikule haridusele omistati järgmised tüübid: hüpertüümiline, afektiivne-labiilne, düstüümiline, afektiivne-ülendatud, ärev, emotsionaalne.
Sotsiaalselt konditsioneeritud haridustegelasena omistas ta järgmisi tüüpe: demonstratiivne, kinni jäänud, pedantne, erutuv.
Isiksuse taseme tüübid tehti kindlaks järgmiselt: ekstravertne, introvertne.
Leonhardi kasutatud introvertsuse ja ekstravertsuse mõisted on Jungi ideedele kõige lähemal.
Karakteri rõhutamise demonstratiivsel tüübil on järgmised määratlevad tunnused: demonstratiivsus ja käitumise kunstilisus, energia, liikuvus, tunnete ja emotsioonide teesklemine, võime suhetes kiiresti kontakte luua. Inimene on altid fantaseerima, teesklema ja postitama. Ta suudab ebameeldivad mälestused kiiresti ümber tõrjuda, võib väga kergesti unustada selle, mis teda häirib või mis ei taha meelde jätta. Oskab valetada, otse silma vaadata ja süütu nägu teha. Väga sageli nad usuvad teda, sest selline inimene ise usub seda, mida ta ütleb, ja see võtab kaks minutit, enne kui ta teisi uskuma paneb. Ta ei ole oma valedest teadlik ja saab kahetsemata petta. Ta valetab sageli, et oma isikule tähtsust lisada, tema isiksuse mõningaid aspekte kaunistada. Ta ihkab tähelepanu, isegi kui nad ütlevad tema kohta halvasti, teeb see teda õnnelikuks, sest nad räägivad temast. Demonstratiivne isiksus kohaneb inimestega väga kergesti ja on altid intriigidele. Sageli ei usu inimesed, et selline inimene neid pettis, sest ta varjab väga oskuslikult oma tegelikke kavatsusi.
Tähemärkide rõhutamise pedantset tüüpi tähistab vaimsete protsesside inerts ja jäikus. Pedantsetel isiksustel on oma psüühika jaoks raske ja pikk kogemus traumaatiliste sündmustega. Neid näeb konflikti sattununa harva, kuid igasugune korrastatuse rikkumine ei möödu nende tähelepanust. Pedantilise rõhuasetusega isikud on alati täpsed, korralikud, puhtad ja hoolikad, nad hindavad teistes sarnaseid omadusi. Pedantne inimene on üsna usin, usub, et parem on veeta rohkem aega tööl, kuid teha seda tõhusalt ja täpselt. Pedantset isiksust juhib reegel "seitse korda mõõda - üks kord lõika". See tüüp kaldub formalismile ja kahtleb mis tahes ülesande õigsuses..
Kinni jäänud märgi rõhutamise tüübil, mida nimetatakse ka afektiivseks-stagneeruvaks, on kalduvus mõjutada viivitada. Ta "takerdub" tunnetesse, mõtetesse, mis teda haarasid, seetõttu on ta liiga liigutav, isegi kättemaksuhimuline. Nende omaduste omanik kipub konflikte pikendama. Oma käitumises teiste suhtes on ta väga kahtlane ja räme. Isiklike eesmärkide saavutamisel on ta väga visa..
Põnev iseloomuliikide rõhutamise tüüp väljendub nõrgas kontrollis, enda tõukejõu ja impulsside ebapiisavas kontrollimises. Põnevaid inimesi iseloomustab suurenenud impulsiivsus ja vaimsete protsesside aeglus. Seda tüüpi iseloomustab viha, sallimatus ja kalduvus konfliktidele. Sellistel inimestel on teiste inimestega kontakti loomine väga keeruline. Sellised inimesed ei mõtle tulevikule, nad elavad ühes tänases päevas, nad ei õpi üldse ja igasugune töö on väga raske. Suurenenud impulsiivsus võib sageli põhjustada halbu tagajärgi nii erutava inimese enda kui ka ümbritsevate jaoks. Põneva lao isiksus valib oma suhtlusringi väga hoolikalt, ümbritsedes end juhtimiseks kõige nõrgematega..
Hüpertüümiline iseloomu rõhutamise tüüp erineb teistest aktiivsuse suurenemise, meeleolu, väljendunud žestide ja näoilmete, kõrge suhtlemisoskuse ja pideva sooviga vestlusest kõrvale kalduda. Hüpertensiivne inimene on väga liikuv, juhtimisele kalduv, seltskondlik, teda on igal pool palju. See on puhkusemees, olenemata seltskonnast, kuhu ta satub, teeb ta kõikjal palju lärmi ja on tähelepanu keskpunktis. Hüpertensiivsed inimesed haigestuvad väga harva, neil on kõrge elujõud, tervislik uni ja hea isu. Neid iseloomustab kõrge enesehinnang, mõnikord on nad oma kohustuste suhtes liiga kergemeelsed, mis tahes raamistikku või üksluist tegevust on neil väga raske taluda.
Märgi rõhutamise düstüümilist tüüpi iseloomustab tõsidus, aeglus, meeleolu depressioon ja tahteprotsesside nõrkus. Selliseid isikuid iseloomustavad pessimistlikud tulevikuvaated, madal enesehinnang. Nad on vastumeelsed, nad on lakoonilised. Nad näevad välja süngemad ja pärsitud. Düstüümilised isikud tunnevad teravat õiglustunnet ja on väga kohusetundlikud.
Hüpertüümiliste ja düstüümiliste rõhutüüpide pideva muutusega inimestel täheldatakse afektiivse-labiilse iseloomu rõhutamist, mõnikord juhtub see põhjuseta.
Karjääri rõhutamise kõrgendatud tüüpi iseloomustab reaktsioonide suurenemise kiiruse kõrge intensiivsus, nende intensiivsus. Kõigi reaktsioonidega kaasneb vägivaldne väljendusviis. Kui ülendatud inimest šokeerivad head uudised, on ta tohutult rõõmus, kui kurb uudis, langeb ta meeleheitesse. Sellistel inimestel on suurenenud kalduvus altruismi. Nad on lähedaste inimestega väga seotud, hindavad nende sõpru. Nad rõõmustavad alati, kui nende lähedastel veab. On altid empaatiale. Kunstiteoste, looduse mõtisklusest võivad nad saada kujuteldamatu rõõmu.
Ärev tüüp iseloomu rõhutamisel avaldub madalas meeleolus, kartuses ja enesekindluses. Selliste isiksustega on raske kontakti luua, nad on väga tundlikud. Neil on väljendunud kohusetunne, vastutus, nad seavad endale kõrged moraalsed ja eetilised nõuded. Nende käitumine on arg, ei suuda enda eest seista, alistub ja võtab kellegi teise arvamust kergesti omaks.
Tähemärkide rõhutamise emotsionaalset tüüpi iseloomustab ülitundlikkus, emotsioonide sügav ja tugev kogemine. See tüüp sarnaneb ülendatule, kuid selle ilmingud pole nii vägivaldsed. Seda tüüpi iseloomustab kõrge emotsionaalsus, kalduvus empaatiale, reageerimisvõime, muljetavaldavus ja lahkus. Sellised isiksused satuvad harva konflikti, nad hoiavad endas kõiki viha. Kas teil on kõrgem kohusetunne.
Ekstravertset tüüpi rõhuasetused on iseloomulikud inimestele, kes on orienteeritud kõigele, mis toimub väljaspool ja kõik reaktsioonid on suunatud ka välistele stiimulitele. Ekstravertsete inimeste jaoks on iseloomulik käitumise impulsiivsus, uute aistingute otsimine ja kõrge suhtlemisoskus. Nad on väga vastuvõtlikud teiste inimeste mõjule ja nende endi hinnangutel puudub vajalik stabiilsus..
Introvertset tüüpi rõhuasetust väljendatakse selles, et inimene elab rohkem ideedega kui aistingute või tajudega. Välised sündmused introverti eriti ei mõjuta, kuid ta võib nende sündmuste üle palju mõelda. Selline inimene elab väljamõeldud maailmas, millel on fantaseeritud ideed. Sellised isiksused esitasid palju ideid religiooni, poliitika ja filosoofia probleemide kohta. Nad on suhtlemata, püüavad hoida distantsi, suhelda ainult vajadusel, armastavad rahulikkust ja üksindust. Neile ei meeldi endast rääkida, nad hoiavad kõik kogemused ja tunded enda teada. Aeglane ja otsustusvõimetu.
Tähemärgi rõhutamise tüübid Lichko järgi
Lichko järgi iseloomu rõhutamise tüüpide omadused paljastavad noorukite käitumistüübid.
Noorukieas väljenduvad rõhutused võivad tulevikus veidi muutuda, kuid sellegipoolest jäävad teatud tüüpi rõhutuste kõige silmatorkavamad jooned isiksusesse kogu eluks.
Hüpertensiivne iseloomu rõhutamise tüüp väljendub isiksuse kõrges seltskondlikkuses, selle liikuvuses, iseseisvuses, positiivses meeleolus, mis võib viha või viha korral järsult muutuda, kui inimene jääb teiste käitumise või oma käitumisega rahulolematuks. Pingelistes olukordades võivad sellised isikud jääda kauaks rõõmsaks ja optimistlikuks. Sageli tekitavad sellised inimesed tutvusi, mille tõttu nad langevad halbadesse ettevõtetesse, mis võib nende puhul viia asotsiaalse käitumiseni..
Karakteri rõhutamise tsükloidset tüüpi iseloomustab tsükliline meeleolu. Hüpertüümiline faas vaheldub depressiivsega. Hüpertüümilise faasi olemasolul ei talu inimene monotoonsust ja üksluisust, hoolikat tööd. Ta loob uusi häbelikke tutvusi. See asendatakse depressiivse faasiga, ilmneb apaatia, ärrituvus ja vastuvõtlikkus süveneb. Selliste depressiivsete tunnete mõjul võib inimene sattuda enesetapuähvardusse..
Märgi rõhuasetuse labiilne tüüp avaldub meeleolu ja kogu emotsionaalse seisundi kiires muutlikkuses. Isegi kui suurel rõõmul või tugeval kurbusel pole selgeid põhjuseid, lülitub inimene nende tugevate emotsioonide vahel, muutes kogu oma olekut. Sellised kogemused on väga sügavad, inimene võib kaotada töövõime..
Astenoneurootiline iseloomu rõhutamise tüüp väljendub isiksuse kalduvuses hüpohooniatesse. Selline inimene on sageli ärrituv, kurdab pidevalt oma seisundit ja väsib kiiresti. Ärritus võib olla nii tugev, et nad saavad ilma põhjuseta kellegi peale karjuda ja siis seda kahetseda. Nende enesehinnang sõltub nende meeleolust ja hüpohondriate sissevoolust. Kui tervislik seisund on hea, siis tunneb inimene end ka enesekindlamalt..
Tundlik iseloomu rõhutamise tüüp väljendub kõrges ärevuses, kartlikkuses, isolatsioonis. Tundlikel inimestel on uute kontaktide loomine keeruline, kuid hästi tuttavate inimestega käituvad nad lõbusalt ja lihtsalt. Sageli saavad nad alaväärsustunde tõttu liiga kompenseeritud. Näiteks kui inimene oli varem liiga arg, siis suureks saades hakkab ta käituma liiga lõdvestunult.
Karakteri rõhutamise psühhasteeniline tüüp avaldub inimese kalduvuses obsessiivsetesse seisunditesse, lapsepõlves on nad mitmesuguste hirmude ja foobiate all. Neid iseloomustab ärev kahtlus, mis tekib ebakindluse ja ebakindluse taustal. Nad on altid sisevaatlusele. Neid saadavad alati mingisugused rituaalid, sama tüüpi obsessiivsed liigutused, tänu sellele tunnevad nad end palju rahulikumalt.
Skisoidne tähemärgi rõhutamistüüp avaldub tunnete, mõtete ja emotsioonide ebajärjekindluses. Skisoid ühendab endas: isolatsiooni ja jutukust, külmust ja tundlikkust, tegevusetust ja sihipärasust, antipaatiat ja kiindumust jne. Seda tüüpi kõige silmatorkavamad omadused on vähene suhtlemisvajadus ja teiste vältimine. Mitte võimet kaasa tunda ja tähelepanu näidata ei peeta inimese külmaks. Sellised inimesed jagavad võõra inimesega kiiresti midagi intiimset kui lähedasega..
Märkide rõhutamise epileptoidi tüüp avaldub düsfoorias - pahatahtlikult vihases seisundis. Selles olekus koguneb inimese agressiivsus, ärrituvus ja viha ning pritsitakse mõne aja pärast välja pikaajaliste vihahoogudega. Epileptoidset rõhutüüpi iseloomustab inertsus elu erinevates aspektides - emotsionaalne sfäär, liikumised, eluväärtused ja reeglid. Sageli on sellised inimesed väga armukadedad, suuremal määral on nende armukadedus alusetu. Nad üritavad elada tänases reaalses päevas ja sellega, mis neil on, ei meeldi neile plaane teha, fantaseerida ega unistada. Sotsiaalne kohanemine on epileptoidse isiksuse tüübi jaoks väga keeruline..
Hüsteerilist tüüpi tegelaskuju rõhutamist iseloomustab suurenenud egotsentrism, janu armastuse, universaalse tunnustuse ja tähelepanu järele. Nende käitumine on tähelepanu võitmiseks demonstratiivne ja pretensioonikas. Neil on parem, kui neid vihatakse või negatiivselt koheldakse, kui siis, kui neid koheldakse ükskõikselt või neutraalselt. Nad kiidavad heaks kõik tegevused nende suunas. Hüsteeriliste isiksuste jaoks on kõige kohutavam võimalus jääda märkamatuks. Selle rõhutüübi teine oluline omadus on sugestiivsus, mille eesmärk on rõhutada teenet või imetlust..
Ebastabiilne iseloomu rõhutamise tüüp avaldub võimetuses jälgida sotsiaalselt vastuvõetavaid käitumisvorme. Lapsepõlvest alates on neil vastumeelne õppimine, neil on raske keskenduda õppimisele, täita ülesandeid või kuuletuda vanematele. Vanemaks saades hakkavad ebastabiilsed isikud suhete loomisel kokku puutuma, eriti romantiliste suhete puhul. Neil on raske luua sügavaid emotsionaalseid seoseid. Nad elavad olevikus, ühel päeval ilma tulevikuplaanide ning soovide ja püüdlusteta..
Märkide rõhutamise konformne tüüp väljendub soovis teistega segada, mitte erineda. Nad aktsepteerivad kergesti, kõhklemata kellegi teise seisukohta, juhinduvad ühistest eesmärkidest, kohandavad oma soove teiste soovidega, mõtlemata isiklikele vajadustele. Nad kiinduvad väga kiiresti oma lähedasse keskkonda ja püüavad teistest mitte erineda, kui on ühiseid hobisid, huvisid või ideid, võtavad nad ka need kohe üles. Oma tööelus on nad passiivsed, nad üritavad oma tööd teha aktiivselt olemata.
Lisaks kirjeldatud iseloomu rõhutamise tüüpidele tõstab Lichko lisaks esile ka segatähtsustusi, kuna puhast rõhuasetust ei täheldata nii sageli. Eraldi aktsendid, mis on kõige väljendusrikkamad, on omavahel seotud, teised aga ei saa ühele inimesele samaaegselt iseloomulikud olla.
Autor: Praktiline psühholoog N.A. Vedmesh.
Meditsiinilise ja psühholoogilise keskuse "PsychoMed" esineja
Lichko tähemärgi rõhutamine: igat tüüpi positiivsed ja negatiivsed omadused
Rõhutatud inimesi nimetatakse erakordseteks isikuteks ja mõnes olukorras, kui nad ei suuda konstruktiivset suhtlust säilitada, imelike inimestega. Normi ja patoloogia kriteeriumide suure hulga tõttu puudub psühholoogias normaalse ja rõhutatud käitumise vahel rangelt määratletud raamistik. Liigselt avalduvad iseloomuomadused on normi äärmuslik aste: nad on psühhopatoloogia piiril, kui nende tõsidus ei ulatu kliiniliste ilminguteni.
- 1 Nähtuse olemus
- 2 Tegelaste tüpoloogia A. E. Lichko
- 3 Klassifikatsiooni kohaldamine
Iseloom on stabiilsete isiksuseomaduste kogum, mis väljendub inimestevahelise suhtluse eripärades, suhtumises iseendasse, töösse ja elustiili üldiselt. Iseloom peegeldab koos temperamendiga inimese närvisüsteemi tüüpi. Seda täheldatakse suhtlemisel ja mitmesugustes tegevustes, määratakse inimese olulised toimingud ja tema käitumine tuttavates ja mittestandardsetes oludes.
Iseloomu rõhutamine avaldub inimese psüühikaga seotud käitumuslike reaktsioonide kõrvalekalletes. See on omamoodi iseloomu moonutamine, kui mõned selle tunnused on eriti väljendunud. Isiksus muutub liiga tundlikuks teatud tüüpi psühholoogiliste mõjude suhtes, mis muudab selle raskeks või isegi mõnes olukorras teistega suhtlemise võimatuks. Selliseid kõrvalekaldeid peetakse normiks, kuigi need on patoloogia äärel..
Näiteks on pea kõigil inimestel iseloomuomadusena ärevus. See avaldub siis, kui inimene satub mittestandardsesse olukorda, uude keskkonda..
Kuid kui käitumist iseloomustab motiveerimata ärevus, pidev mure enda ja oma lähedaste pärast ning see mõjutab tema suhteid teiste inimestega ja tööalast tegevust, siis on iseloomu rõhutamine. Selle inimese vaimsest patoloogiast pole põhjust rääkida. Kuid ebasoodsates elutingimustes võib rõhutamine põhjustada normist kõrvalekaldumist, ärevuse neuroosi ja psühhosomaatiliste häirete arengut.
Rõhuasetused on kõige selgemad noorukitel ja varases noorukieas. 12-18 aastat on tähemärkide kujunemise periood, millega seostub mõiste "nooruslik maksimalism": mõtlemise polaarsus ("kõik või mitte midagi"), liigne emotsionaalsus, kategoorilisus, paindlikkuse puudumine ja kompromissivõime.
Sageli on rõhuasetused ajutised ja kaovad teismelise küpsedes järk-järgult, saades kogemusi teistega konstruktiivsest suhtlemisest ja probleemide lahendamisest.
Tegelaste rõhutamisel on kaks astet:
- 1. Selgesõnaline aktsent on psühhopatoloogiale lähedane, see on normi ülim piir. Iseloomu omapära väljendub liigselt, võib tekitada probleeme suhtluses ja töös. Ebasoodsates oludes (konflikt, stress) avaldub ebasobivas käitumises, vales kohanemises. Vanusega on see omadus veidi silutud, kompenseeritud, kuid seda demonstreeritakse üsna selgelt. Inimene on piisavalt sotsiaalselt kohanenud, kui tema tegevus vastab tema võimetele ja võimetele.
- 2. Varjatud aktsent on normi variant. Inimene on sotsiaalselt hästi kohanenud. Tuttavas keskkonnas väljendub iseloomuomadus nõrgalt, kuid teiste jaoks selgelt või ootamatult avaldub see stressisituatsioonides, konkreetsetes oludes koos psühholoogilise traumaga.
Rõhutamine mõjutab suuresti elukutse valikut ja määrab, kui mugav inimene end meeskonnas tunneb.
On olemas kodu- ja välismaiste autorite tegelaskujude liigitused: E. Kretschmer, U. Sheldon, E. Fromm, K. Leonhard, A. E. Lichko. Usaldusväärse täiskasvanute rõhutatud tegelaskujude tüpoloogia töötas välja Saksa psühhiaater Karl Leonhard 1968. aastal. Psühhiaater Andrey Evgenievich Lichko vaatas 1977. aastal oma küsimustiku läbi, et määrata kindlaks rõhuasetused lapsepõlves ja noorukieas. See oli ratsionaalne, kuna paljud rõhuasetused tekivad lapsepõlves või noorukieas..
Lichko tüpoloogiat kasutatakse laialdaselt ka täiskasvanute rõhutuste tuvastamiseks. Lichko uskus, et need on psüühika ajutised seisundid, mis võivad aja jooksul muutuda või täielikult kaduda. Kuid paljud neist püsivad kogu elu ja võivad areneda patoloogias. See sõltub rõhutamise raskusest, inimese elustiilist ja kasvatamisest, eluoludest ja sotsiaalsest keskkonnast.
Igas rõhutüübis on iseloomulikud ainult talle, mitte kattuvad muud tüüpi "valupunktidega". Seetõttu väljenduvad rõhutused selgelt ainult teatud olukordades, mis on suunatud seda tüüpi tegelaste "valupunktidele". Raskused, mis ei mõjuta nõrku kohti, ei tekita häireid emotsionaalsetes reaktsioonides, seetõttu suudavad "nõrga lüli" välised ülesanded rõhutatud isendeid teistest paremini lahendada.
Tabelis on toodud 11 tüüpi rõhuasetusi Lichko järgi. Mõned nimed on tuletatud vaimuhaiguste nimedest (skisoid, hüsteroid jne), kuid see ei tohiks olla segadust tekitav: tähemärgi rõhutamine ei ole psühhopatoloogia.
|Rõhutüüp||Positiivsed omadused||Nõrgad kohad|
|Labile||Rikas sensuaalne sfäär. Vajadus empaatia järele, tähelepanu märgid, siiras sõprus. Seltskondlikkus, hea olemus, reageerimisvõime. Eelistatakse suhtlemist eakaaslaste või eakatega, eestkostja staatuse valimist||Liigne mõjutatavus: vägivaldne viivitamatu reageerimine olukorrale, meeleolu järsk muutus välise olukorra mõjul (isegi kõige ebaolulisem), lahususe raske kogemus, kaotus|
|Hüpertüümiline||Aktiivsus, leidlikkus, leidlikkus, seltskondlikkus. Oskus navigeerida uutes ja muutuvates olukordades. Liikuvus, hea tuju ülekaal||Reeglite tundmine, kuid mitte täielik täitmine. Võimetus oma tegevuse tagajärgi läbi mõelda. Riskida söögiisu, seiklusi, sõprade valimatut valikut. Pindmised hobid. Kiitlemine, kõrge enesehinnang. Lastel on rahutus, pidalitõbi, halb distsipliin|
|Tundlik||Vastutus, usaldusväärsus, võime keerukate tegevuste jaoks, mis nõuavad visadust ja kannatlikkust. Suhtluses on ettevõtte eelistamine noorem või vanem. Kuulekus lapsepõlves, kiindumus vanematesse||Ülitundlik nii rõõmsate kui ka kurbade sündmuste suhtes. Hoogsa tegevuse, mängude, suurettevõtete vältimine. Häbelikkus ja alatus võõras ühiskonnas, isolatsioon, võimetus tutvusi luua, kohanemisraskused|
|Tsükloid (tsüklotüümne)||Tõusfaasis on hüpertüümilise tüübiga palju sarnasusi.||Meeleolu muutub heast depressiooniks mitme nädala tagant sobiva aastaajani. Majanduslanguse faasis suur ärrituvus, apaatia. Üksinduse eelistamine suhtlemisele. Isegi väikeste murede, ebaõnnestumiste rasked kogemused. Kriitika tagasilükkamine, kommentaarid|
|Skisoid||Usaldusväärsus, lakoonilisus, tõsidus, huvide püsivus. Vajadus aususe ja siiruse järele||Sulgemine, irdumine, demonstratiivne ükskõiksus teiste seisundi suhtes. Eelistab üksindust, elamist oma fantaasiate maailmas. Sensoorse sfääri raskused, tunnete valesti mõistmine, võimetus kaasa tunda, emotsioone välja näidata. Suhtlemisprobleemid|
|Hüsteroid||Aktiivsus, suhtlemine, pühendumus, visadus, algatusvõime, huumorimeel, erinevad emotsioonid. Empaatiavõime||Vajadus äratada teiste tähelepanu, imetlust. Meeleavaldus, käitumise liigne emotsionaalsus ja teatraalsus, armukadedus, egotsentrism, argus. Algatus koos suutmatusega organiseerida, väljendunud soov teisi šokeerida|
|Asteno-neurootiline||Distsipliin, täpsus. Kõrge emotsionaalsus, intelligentsus||Väsimus (eriti vaimse töö ajal), kalduvus hüpohondriale, väsimusest tingitud ärrituvus. Suurenenud erutuvus, tulisus. Motiveerimata rahulolematuse puhangud ja emotsionaalsed purunemised|
|Psühhasteeniline||Täpsus, usaldusväärsus, tähelepanelikkus, diskreetsus. Kalduvus mõtlemiseks, refleksiooniks, sisekaemuseks. Meeleolu on ühtlane. Oskus olukorda kriitiliselt hinnata. Kõrge intelligentsuse tase||Hirm vastutuse ja vigade tegemise ees. Kaebuseta. Väiklus, enesekindlus, despotilisus. Sõltuvus obsessiivsetest mõtetest ja ideedest|
|Konformaalne||Sõbralikkus, soov vältida konflikte, distsipliin, püsivus, hea käitumine||Isikliku arvamuse puudumine, initsiatiivi puudumine, suutmatus kriitiliselt hinnata. Kalduvus kuuletuda, hirm silma paista, soov olla kõigi teiste moodi. Sallimatus kardinaalsete muutuste suhtes, liigne konservatiivsus, jäikus, rutiin, banaalsus|
|Epileptoid||Täpsus, põhimõtetest kinnipidamine, tähelepanelikkus, distsipliin, kokkuhoidlikkus||Liigne erutuvus, pisaravool, sisemine pinge, ärrituvus. Inerts, perfektsionism, väiklus, armukadedus. Püüdlemine domineerimise, imperatiivsuse, uhkuse poole. Sünge meeleolu perioodid. Vihapursked, julmuse, agressiivsuse ilming|
|Ebastabiilne||Seltskondlikkus, avatus, abivalmidus||Kalduvus jõudeolekusse, laiskus, soovimatus töötada, täita ülesandeid. Elu eesmärkide puudumine, kontrolli tagasilükkamine. Sõltuvus, nõrk tahe|
Aktsentatsiooni tüüpide tundmine (põhineb psühhodiagnostilistel võtetel) võimaldab valida sobivaima tegevuse või elukutse tüübi, luua konfliktivabad suhted. Seda teavet kasutatakse psühhoterapeutiliste rehabilitatsiooniprogrammide väljatöötamisel, suurendades erinevat tüüpi psühhoteraapia (individuaalne, rühm, direktiiv, kunstiteraapia jne) efektiivsust, et hõlbustada sotsiaalset kohanemist..
Arvestada tuleb märgi rõhutamise tüübiga:
- vanemad;
- Personalijuhid, ettevõtte juhid;
- õpetajad, psühholoogid, sotsiaaltöötajad;
- meditsiinitöötajad.
Rõhutatud isikud peaksid tegema äri, mis võimaldab neil olla "omal kohal".
Näiteks nimetatakse hüpertüümilisi ja hüsteerilisi tüüpe demonstratiivseteks. Neid eristab võime öelda hästi, neil on suur aktiivsus, nad oskavad veenda ja hüsteerikud suudavad vestluspartneriga kohaneda, kiiresti olukorras navigeerida. Sellised inimesed saavad töötada müügi, hariduse, televisiooni ja teatri valdkonnas. Ja nad ei tule toime analüütiku kohustuste ega teadustegevusega. Püsiv ja kangekaelne epileptoid veenab ülemusi soojalt uue projekti eelistest. Psühhasteenilisele tüübile meeldib teha täpsust ja täpsust nõudvat tööd..
Inimesel võib olla mitut tüüpi tunnuseid, mis avalduvad erinevates olukordades. Enamikul inimestel pole väljendunud rõhuasetust.
Oluline on mitte omistada endale ega teistele ühtegi rõhuasetust, tuvastades sarnaseid tunnuseid või sooritades teste. Inimene kaldub oma käitumist ja tegevusi kohandama talle antud omadustega ning kellegi teise malli pikaajaline järgimine võib psüühikat kahjustada. Ainult psühholoog saab pärast isiksuse põhjalikku uurimist kinnitada rõhuasetuse olemasolu ja määrata selle tüübi.