Kuiva tasanduskihi kasutamisel puittaladel on mitmeid põhjuseid. See kaalub vähem ja talub paremini lae vibratsiooni. Sellegipoolest pole tavalist tasanduskihti võimatu paigaldada puittala laele. Siin on, mida selleks vaja on.
Hoidke trelle?
Kõigepealt peate selle välja selgitama kaal muretsema. Kui kasutate tsemendist tasanduskihti, peab selle põranda paksus olema 45 millimeetrit. Siis kaalub see vähemalt 90 kilogrammi ruutmeetri kohta. Kaheteistkümneruutmeetrine tuba annab kokku üle tonni – ja siis pole toas ei kasutajaid ega mööblit. Kui olemasolev puittala lagi talub selliseid koormusi pikema aja jooksul? Kui soovite olla kindlad, küsige ehitusinsenerilt.Selliste stabiilsete talade puhul - kui puit on terve - ei pea te staatika pärast palju muretsema. © hydebrink, aktsia.Adobe.com
Paigaldamine a Tugevdamine keevitatud traatvõrguga, et vältida tala lae vibratsiooni purunemist ja tasanduskihi lõhenemist. Veidi väike paksus on võimalik, kui tegemist on sünteetilise vaiguga modifitseeritud tasanduskihiga. Enamasti ei mängi ühesentimeetrine ruumikasv tegelikult rolli, aga ka kaal väheneb ja see võib olla oluline.Tsemendist tasanduskihiga - eriti puittala laes - ei saa te tõesti ilma armatuurita sellise keevitatud traatvõrguga läbi © Martin Debus, laos.Adobe.com Tsemendist tasanduskiht: hoiab talalage? kuni 30% salvestada
Tasanduskihiga spetsialiseerunud ettevõtted võrrelda pakkumisi
Soodsad pakkumised
- Üleriigiline võrk
- Kvalifitseeritud pakkujad
- Ei ole siduv
- Tasuta
Alternatiivid tsemendist tasanduskihile
Millised on alternatiivid? Mastiksasfaldi tasanduskiht kaasas on paigalduskõrgus 20 millimeetrit, pole kuni 250 kraadise paigaldustemperatuuri tõttu ilmtingimata midagi isetegijale. Kui ebatasasusi tuleb tasandada, suureneb paigalduskõrgus ja kaob paksuse vähenemisega kaasnev eelis. Lisaks kipub mastiksist asfaldi tasanduskiht andma kõrgematel temperatuuridel punktkoormust – tooli jalg jätab kiiresti mulje. Väiksema kaalu tõttu on sellel tasanduskihil ka oluliselt kehvemad heliisolatsiooni omadused. Mastiksasfaldiga tasanduskiht summutab ju päris hästi sammuheli.
Heliisolatsiooni puudused kehtivad ka Kaltsiumsulfaadi tasanduskiht. See võib olla õhem kui tsemendi tasanduskiht, kuid madalamat ehituskõrgust kompenseerivad heliisolatsioonipaneelid, mida võib vaja minna. Eks ikka on eelis väiksem kaal.
Kuid: Kaltsiumsulfaadi tasanduskiht paigaldatakse tavaliselt voolava tasanduskihina, st väga niiskes olekus. Loomulikult ei tohi see tasanduskiht lihtsalt puitkonstruktsiooni joosta. Samuti ei tohi see puidule niiskust eraldada. Loomulikult kehtib see igat tüüpi tasanduskihi kohta. Kaltsiumsulfaat tasanduskiht on oma olemuselt tundlik niiskuse suhtes, seega ei sobi see niisketesse ruumidesse nagunii. See kehtib ka kohta Magneesia tasanduskiht, mis oma õhukese kahesentimeetrise kihi tõttu sobib muidu väga hästi vanadele hoonetele. Seda toetab ka väike kaal, maksimaalselt 32 kilogrammi ruutmeetri kohta.
Niiskus - väga suur probleem
Puittaladele tasanduskihi paigaldamise keskne probleem on lahendatud niiskusega. Idee on eriti ilmne isetasanduva tasanduskihi puhul, Foolium tasanduskihi all laduda nii, et puitkonstruktsioon ei saaks niiskeks. Kuid see kile võib toimida ka aurutõkkena. Kui lae all on ruum, kus õhus on palju niiskust, võib see koonduda puittalade alla – eriti kui lagi riputatakse näiteks kipsplaadiga. See on vanades hoonetes väga populaarne tehnika. Probleem on selles, et õhuniiskus soodustab kuivmädaniku kasvu – ja see võib mõne kuu jooksul talad ära rikkuda.
Mida sa siis teha saad? Soovitav on, eranditult difusioon-avatud materjalid kasutada. Saadaval on vastavad kiled, näiteks katusemeistrite kasutatavad aluskatted. Põrandakate peab siis olema ka difusiooni läbilaskev - aurutõkestatav PVC kate vms ei sobi. Alternatiiviks on paigaldada puittalade alla, s.o tala ja kipsplaadi vahele aurutõke. Aga siis peab see tõesti täiesti pingul olema. Tasanduskihi ja seinte vahele on soovitav paigaldada ka õhku läbilaskev ääreliist, et aluspinda veidi paremini tuulutada.
Niiskuse teemal on ka teine aspekt. Voolava tasanduskihi kuivamisel satub õhku palju niiskust, mis võib teisi komponente märjaks teha. Ventilatsioon ei ole lahendus, kuna voolav tasanduskiht ei tohi tuuletõmbuse tõttu läbi kuivada, näiteks kui aknad on avatud. Pole olemas universaalset lahendust – kui teised komponendid ei talu teatud määral niiskust piiratud aja jooksul, tuleks vältida isetasanduvat tasanduskihti. Sundkuivatamine võib omakorda põhjustada soovimatuid kokkutõmbumispragusid. Mida suurem on põrandapind, seda problemaatilisem on puittalade tasanduskiht.Isetasanduva tasanduskihi ehitus puittaladele
Parem laudadel
Vanade hoonete renoveerimisel on üsna tavaline, et tasanduskiht asetatakse vanale põrandale Põrandalauad või lauad valada. Selline puitpõrand on isegi soovitatav sisse ehitada, kui seda pole. Selle peale asetatakse auru läbilaskev eralduskiht ja seejärel tasanduskiht. Vajadusel saab eralduskihile vedada ka elektrikaableid. Stabiilsuse seisukohalt on kindlasti eeliseks tasanduskihi valamine põrandalaudadele või -laudadele.Vana terve laudpõrand on kindlasti sobiv aluspind tasanduspõrandale. © U. J. Aleksander, aktsia.Adobe.com
Kui plangud või lauad puuduvad ja te ei soovi neid paigaldada, siis ei ole soovitatav tasanduskihti lihtsalt voodile valada, isegi kui vahele on paigaldatud foolium. Valikuvahendid on siis nö Tuvisabaplaadid, mis asetatakse üle talakihi. Soovi korral saab taladele eelnevalt paigaldada löögiheliisolatsiooni.Aluspinna moodustavad tuvisabaplaadid
Tuvisabaplaadid muudavad lisatugevduse üleliigseks, kuid nõuavad minimaalselt 35 mm katet, nii et tasanduskihi kogupaksus võib olla kuni 55 mm. Muuseas tähendab see ka seda, et laudpõranda väljaviskamisel vaevalt paigalduskõrgust vähendada saab. Kui ehitate tuvisabalehti, on kõige parem kasutada väikeseformaadilisi paneele, et kiht jääks suurema vuugiosa tõttu mõnevõrra läbilaskev.
Järeldus: Puittala lae tasanduskiht, mis võib töötada, kuid ei tohiks vigu teha. Laudadele või plankudele on kõige parem laotada võimalikult õhuke kiht ja pöörata tähelepanu difusioonavatud materjalile. Esimese sammuna tuleb kontrollida tala kihi stabiilsust.