Eesti raudtee-ettevõtete Elron, Eesti Raudtee, Edelaraudtee Infrastruktuur ja Operail analüüsist ilmnes, et inimesed panevad elu ohtu peamiselt siis, kui ületavad raudteed kiirustades, jalgrattal või vales kohas. Õnnetustele aitab kaasa, kui liikleja tähelepanu on hajutatud, sest ta kasutab kõrvaklappe vms.
Kui 2018. aasta I poolaastal oli rongi eest napilt pääsemisi 55, siis tänavu on esimese kuue kuu jooksul raudteel toimunud 65 registreeritud intsidenti. Võrreldes mullusega on traagiliselt lõppenud õnnetuste arv küll vähenenud: neid juhtus kaks. Vigastustega pääsesid inimesed tänavu ühel korral
Operaili juhatuse liige Paul Lukka nentis, et ükski rong ei suuda kiiresti peatuda ehk raudtee läheduses on ohu vältimine esmajoones inimeste vastutus. „Täislastis kuni 6500 tonni kaaluva kaubarongi peatumisteekond võib halbade teeolude korral olla kuni 1 km. See on 10 korda pikem kui autol, mistõttu ei ole valikut – rongile peab alati teed andma ning enne raudtee ületamist tuleb veenduda, et seda tehakse õiges kohas ning ohutult,“ rõhutas Lukka.
Raudtee-ettevõtted kutsuvad kõiki liikluses osalejaid üles tähelepanelikkusele, rõhutades, et ohutuse tagamisel on põhiroll ikkagi liikluses osalejal endal.