Võimsa suumi ja pisikese korpusega kompaktkaamera, mis on pilgeni täis topitud erinevaid funktsioone ja innovatsiooni. Nõnda võiks iseloomustada äsja Photopointi kauplustesse jõudnud Panasonic Lumix TZ40 kompaktkaamerat. TZ40 kuulub Panasonicu pisemate kompaktkaamerate absoluutsesse tippu. Karmima hinnasildi ja parema pildistamisomadustega võib uhkeldada vast ainult Panasonic LX7. Need kaks kaamerat on aga oma iseloomult väga erinevad. Erinevus tuleneb just nimelt objektiividest: kui LX7 kaameral on objektiiv, mis suumib vähe, aga teeb pimedas paremat pilti, siis TZ40 suumib palju ja kaugele kuid hämaras tehtud fotodelt samaväärset kvaliteeti oodata ei ole.
Sellised kaamerad nagu Panasonic TZ40 seda on, on muutunud viimastel aastatel päris populaarseks nii et igal endast lugupidava kaameratootja valikust võib vähemalt ühe sellise leida. TZ40 karmimateks konkurentideks on näiteks sellised ässad nagu Canon PowerShot SX280 HS, Fujifilm F900 EXR ja muidugi ka 30x optilise suumiga Sony Cyber-Shot HX50V. Meie keskendume siin pildiloos TZ40 võludele, vaatleme seda kaamerat peamiselt väljast, aga piilume pisut ka ekraani vahelt sisse.
Loe kogu postitust »
Möödas on ajad, kui sõprade ja pere, pidude ja teiste olemiste ning looduse ja kõige muu hea kvaliteediga jäädvustamiseks pidi kindlasti omama mõnd uhkemat fotoaparaati. Nüüd saab osta kõikvõimalikke “seebikarpe”, mis on oma mõõtmete poolest väiksemad pea kõigist peegel- ja hübriidkaameratest ning “ajavad asja ära”. Turule on tulemas aga aina uuemaid ja paremaid kompaktkaameraid, mis püüdlevad “asja ära ajamisest” kaugemale. Ja üks neist uuema generatsiooni kaameratest on Lumix XS1.
Panasonic Lumix DMC-XS1 – õhuke, kompaktne ja teeb hästi seda, mille jaoks ta loodud on. Ruumi võtab vähe ja 103-grammine kaal on peaaegu et olematu: minimalistlikkuse tõttu on seesama 14mm-”paksune” kaamera kergesti kaasaskantav. Lisaks väljanägemisele on sellesse mahutatud ka üllatavalt korralikud tehnilised näitajad.
Loe kogu postitust »
Kui pisikeseks on võimalik peegelkaamera muuta nii, et sellele jääksid alles kõik peegelkaamerale omased funktsioonid? Sellise küsimuse esitasid endale Canoni insenerid ajal, kui mitmed konkurendid hübriidkaameraid valmistama hakkasid. Vastus sellele küsimusele on nüüd Photopointis kohal.
Canon EOS 100D on maailma väikseim digitaalne APS-C sensoriga peegelkaamera. 25% väiksemana kui järgmise astme Canon EOS 700D, ei jää see oma suuremale vennale alla ei pildikvaliteedi, teravustamiskiiruse, ühenduspesade ega pildiotsija avaruse poolest. Isegi juhtnuppe on 100D kaameral vaid ühe võrra vähem. Selline inseneritöö on tinginud muidugi ka EOS 100D üsna krõbeda hinna – 859€ maksev komplekt on vaid 100€ soodsam kui EOS 700D. Vaatame siis lähemalt, mida Canon meile selle eest pakub ning kas pisema korpuse nimel siis tõepoolest midagi olulist ohvriks toodud pole: Loe kogu postitust »
Enamik ülevaateid, mis Canon EOS 700D kaamerast kirjutatud, algavad valju nurinaga. Nurina põhjuseks on asjaolu, et 2013 aasta märtsis avalikustatud 700D peegelkaameral on liiga vähe täiustusi võrreldes selle eellase, 2012 aasta juunis lagedale tõmmatud 650D kaameraga. See on muidugi tõsi, sest suuremaid täiustusi on tõepoolest vaid kolm (millest saad hea ülevaate uudispostituses). Fotohuvilise vaatepunktist, kes soovib endale head peegelkaamerat, ei ole aga üldse oluline, kui palju teda huvitav kaamera oma kunagisest eellasest erineb. Tema jaoks on hoopis oluline teada, kas see konkreeetne aparaat on piisavalt hea ja kuidas see toime tuleb võrdluses oma konkurentidega. Täpselt seda siin pildipostituses põgusalt vaatlemegi. Loe kogu postitust »
Digitehnika areneb kohutava kiirusega. Vidinad, mis paar aastat tagasi maksid veel hingehinda, on nüüd taskukohased paljudele. Vaadake näiteks seda, veidi enam kui kaks aastat tagasi siinsamas Photopointi ajaveebis karbist välja võetud mannetut A-Link nimelist tahvelarvutit. Praegu ei maksaks ka puruloll tahvlikiibitseja sellise eest 200€.
Siin postituses karbist kougitav Omega tahvelarvuti on suurepäraseks näiteks tehnoloogia muutumisest aina kättesaadavamaks. Seesama tahvel, mida Uku ülal pildi peal näitab, maksab 250€. Selle puudutustundlikul IPS-ekraanil on 2048 x 1536 pikslit – täpselt sama palju nagu taevani ülistatud Apple iPad tahvelarvutil. Selle esikülg on üleni klaasist ning külg ja tagaosa on välja lõigatud ühest alumiiniumplaadist. See tahvelarvuti tundub tugev, näeb väga ilus välja ning lubab oma 2-tuumalise protsessori ja 4-tuumalise graafikakaardiga ka korralikku jõudlust. Seda peab küll lähemalt vaatama: Loe kogu postitust »
Nikon Coolpix A ei ole tavaline kompaktkaamera. Miks nii? Aga sellepärast, et selle sees salvestab pilti täpselt sama suur sensor, nagu Nikoni hinnatud peegelkaameras D7000. See tähendab, et Coolpix A on oma mõõtmetest hoolimata võimeline pildistama täpselt sama kvaliteetseid pilte kui D7000. Tavalisest kompaktkaamerast erineb Nikon Coolpix A ka objektiivi poolest. See on nimelt fikseeritud fookuskaugusega 18,5mm (ehk 35mm ekvivalendina 28mm). See tähendab, et suumida selle kaameraga ei saa – samas on aga selle objektiivi pildistatud fotod kahtlemata suumobjektiividega kaamerate salvestustest teravama joonisega.
Selline uhke aparaat kuulub Nikoni kompaktkaamerate absoluutsesse tippu. Sellest parema pildikvaliteedi, rohkemate omaduste ja kallima hinnaga kompaktkamaerat Nikonil ei ole. Kui vaadelda teisi tootjaid, siis on vaid kolmel suuremal kaameratootjal Coolpix A`le midagi samaväärset vastu panna. Leica X2, Sigma DP3 Merill ja Fujifilm X100s. Leica X2 langeb konkurentsist välja hinna poolest ja Sigma DP3 omaduste poolest. Nii on Coolpix A-l üks ja ainuke tõeline konkurent – Fujifilm X100s. Mõlema eest tuleb välja käia valus hulk eurosid – pea 1200€. Distantsilt vaadates tundub, et Fujifilm pakub sama raha eest rohkem. Aga ehk peidab Coolpix A endas midagi, mis tehniliste andmete loetelust välja ei kooru?
Loe kogu postitust »