Digimeedia võlukohad ehk milliseid võimalusi pakub digimeedia?
11.10.2017 / Karolin Kondrat
Digimeedia on atraktiivne igale ettevõtjale, sest pakub häid võimalusi reklaamimiseks nii väikestele kui suurtele ettevõtetele. Seda just seetõttu, et tulemuste saavutamiseks ei ole tingimata vaja investeerida suuri summasid. Kuid neid eeliseid on veelgi.
Selleks, et digimeedia võimalustest paremini aru saada, intervjueerisin sellel teemal meie digimeedia strateegi Armin Tülli.
Miks peaks üks ettevõte eelistama digimeediat tavameediale? Mis on peamised digimeedia eelised?
Digimeedia on hetkel kindlasti kõige kiiremini kasvav meediakanal. Seda näitavad nii maailmatrendid kui kodumaised trendid. Eestis on täna internet viimaste Kantor Emori andmete põhjal osakaaluga 20% (interneti osakaal kogu meediareklaamituru käibest) teisel kohal peale televisiooni. Aga, kui arvestame sinna juurde ka Google’i ja Facebooki, siis on tegelikult internet number üks meediakanal Eestis. Nii on ka enamus maailma riikides. Ja see on väga tugev esimene põhjus, miks digimeediat eelistada.
Teine digimeedia tugevus on, et digis on võimalik jõuda väga suure kasutajaskonnani. Seal on väga palju inimesil – maailmas ligi 3,9 miljardit ja Eestis ligi miljon internetikasutajat. Seega jõuame digimeediaga sihtgrupini.
Digimeedia on väga hästi sihitav. See on kolmas põhjus, miks digimeediat eelistada. Ja neljandaks eeliseks on selle mõõdetavus. Ma arvan, et need põhjused teevadki digi väga atraktiivseks igale ettevõtjale.
Kas ka väikeettevõttel on häid võimalusi või lahendusi digimeedias reklaamimiseks?
Väikeettevõtted võib-olla just ongi see sihtgrupp, kes peaksid digimeediast alustama, kuna neil on tavaliselt piiratud ressursid ja turundus- ning reklaamieelarved. Digi on alustamiseks hea koht, sest digi on võimalik teha väga väikeste eelarvetega. Kas või viis eurot päevas panna Facebooki reklaamidesse ning õppida sellega seda keskkonda ja oma kliente tundma. Sisenemisbarjäär rahalises suhtes ja tegelikult ka oskuste võtmes ei ole väga suur. Kindlasti julgustaks väikeettevõtteid digimeediasse panustama, sest tihtilugu just neil on peas see, et reklaam ja turundus on kallis ning sinna ei saa raha panna. Digi oleks neile väga hea võimalus.
Teine põhjus, miks väikeettevõtted võiksid digimeediasse panustada, on see, et väikeettevõtted tavaliselt tahavad saada kiireid tulemusi. Nende jaoks ei ole bränding esmatähtis. Neile on kõige olulisem saada päringuid ja müüke. Ehk siis väikeettevõte saab digist koheselt tulemusi päringute ja müükide näol ning seda saab saavutada ka väiksemate eelarvetega. Muidugi võib digisse suunata ka mitmeid sadu ja tuhandeid eurosid päevas, aga alustada on võimalik ka väikselt.
Oma kogemuse põhjal, mis on suurim viga, mida tehakse digimeedias?
Tooksin välja kolm asja. Punkt üks – ei mõõdeta tulemusi või siis ei osata tulemusi mõõta. Ehk, ei osata aru saada, milline reklaam, milline bänner, milline sõnum või milline märksõna tegelikult tõi reaalselt selle päringu või müügi. Punkt kaks – ei testita. Isegi, kui mõõdetakse, siis ei testita konkreetselt, milline versioon reklaamist, maandumislehest või sõnumist oli tegelikult parim. Siin võib-olla mõnikord vahe tulemustes lausa mitmetes kordades. See tähendab seda, et ühe reklaamiga võid sa raha kaotada, teisega võita. Kolmandaks – sihtimine. Sihtimisele pööratakse liiga vähe tähelepanu. Tihti valitakse sihtrühma välja oma esimese tunde ja info põhjal ning ei testita sihtgrupi relevantsust ega erinevatele sihtrühmadele erinevate reklaamide näitamist. Digimeedia üks võlukoht ongi just sihtimine ehk siis õige sihtgrupi tabamine õige sõnumiga.
Oskad sa jagada nõuandeid, kuidas edukalt digimeedias reklaamida?
Esimene nõuanne on, et hakka pihta! Ehk hakka ise tegema, palka agentuur või leia mõni sõber, kes asja teab. Teine nõuanne on, et õpi ja hari end pidevalt selles valdkonnas. See valdkond areneb niivõrd kiiresti. Isegi, kui sa õpid selgeks mõne digimeedia reklaami meetodi, siis pead sa olema pidevalt kursis sellega, mis on digivaldkonna uued trendid ja tehnoloogiad. Kui sa ei hari end, katseta ega praktiseeri, siis võid tahes-tahtmata tabada end seisust, kus sinu reklaamid ei ole efektiivsed ning ei too loodetud tulemusi.
Kas digimeedia juhtimiseks pigem kasutada agentuuri või teha ise? Miks?
See küsimus on tõenäoliselt iga ettevõtja peas. Siin on plussid ja miinused mõlema variandi puhul. Oma maja sisese tiimi eeliseks on kindlasti see, et neil on parem toote või teenuse ekspertiis ehk neil on väga selge, mida nad täpsemalt müüvad või turundavad. Oma töötajaga on kindlasti ka suhtlus kiirem. Miinuseks on, et oma inimese ülalpidamine on tihtilugu kallim kui agentuuri palkamine. Samuti on sobivaid inimesi keeruline leida. Need, kes sulle tööle sobiks, on juba kuskil agentuuris tööl.
Agentuuri miinusteks on, et nad ilmselt ei tunne sinu toodet-teenust nii hästi kui su oma tiim. Lisaks on agentuur tõenäoliselt ajaliselt limiteeritud. Agentuurid tegelevad ju mitme kliendiga korraga, mitte 100% sinuga. Teistpidi, kui kõik kulud kokku panna (tööjõu-, värbamis-, koolituskulud jms), siis agentuur tuleb soodsam. Agentuuril on kindlasti ka rohkem teadmisi ning nad koolitavad ise oma inimesi välja. Samuti toob agentuur sinu ärisse sellise kolmanda poole arvamuse, mis mõjub värskendavalt. Kui on hea agentuur, siis ta kindlasti suudab anda lisaks digimeedia nõuannetele ärilist nõu või sisendit.
Balticbest konverentsil olid Balti meediaärimehed ühtsel arvamusel, et Google ja Facebook neid ei ohusta. Milline on sinu arvamus? Kas Google’it ja Facebooki võib pidada reaalseks konkurendiks kodumaistele protaalidele nagu Delfi ja postimees.ee?
Kui nüüd päris aus olla, siis mul oli suhteliselt piinlik seal konverentsil olla selle diskussiooni ajal. See on kõige negatiivsemaid emotsioone tekitanud ettekanne üldse, mida ma olen kuulanud. Rääkida sellest, et Google ja Facebook ei ole täna nii-öelda olulised tegijad või et Eesti ettevõtjad ei saa sealt väga palju kasu, on täielik jama. Täna on Facebookil üle 700 000 kasutaja Eestis ja Google’it kasutavad pea kõik internetikasjutajad (ca miljon eestlast). Google ja Facebook võimaldavad kindlasti täpsemat sihtimist kui Delfi ja Postimees. Näiteks koeraomanikule näidatakse koeratoidu, mitte kassitoidu reklaami. Kahjuks Baltikumi meediaärimehed on sellest täiesti valesti aru saanud või eiravad seda teadlikult.
Oma kümne aastase kogemuse põhjal võin öelda, et praktiliselt alati toovad paremaid tulemusi konversioonide (näiteks müükide või päringute osas) Facebook või Google, mitte Delfi, Postimees või mõni muu kohalik portaal. Kohalike portaalide eeliseks on võib-olla see, et nad võimaldavad väga lihtsalt teha brändingut. Paned bänneri üles ja ongi tehtud. Seda sama tulemust on Google’is või Facebookis saavutada oluliselt keerulisem, sest sa pead rohkem teadma. Aga võimalus teha brändingut ja teha just õigele sihtgrupile brändingut on absoluutselt olemas. Mina isiklikult olen Google’i ja Facebooki usku ja julgen oma kogemuste põhjal seda ka teistele soovitada.
Digiturundus on väga muutuv valdkond. Millised on uued trendid või lahendused digimeedias?
See küsimus on alati huvitav ja paneb mõtlema, kui mult selle kohta küsitakse. Tõesti neid asju, mis toimub on väga palju. Igasugused virtuaalne reaalsus, liitreaalsus jne. Ma ise olen pigem selline kahe jalga maa peal ja proovin vaadata, mis on täna need asjad digis, mis tegelikult ka toimivad ja millele võiks keskenduda. Loomulikult on vaja teada, mis tulevikus toimub, aga keskenduma peaks ikkagi nendele kohtadele, mis täna töötavad ja tulemusi toovad. Näiteks remarketing ehk uuestiturundus on midagi, mida kasutatakse suhteliselt vähe. Targasti kasutades toob see turundustööriist väga häid tulemusi. Mitte ainult näidata reklaame inimestele, kes on külastanud su kodulehte, vaid ka neile, kes on konkreetset toodet vaadanud või ostnud toote A, aga mitte toodet B. Neid kriteeriume, mille alusel näidata inimestele suunatud reklaame, on väga palju. Ehk uuesti turundamine on kindlasti midagi, mida võiks täna ja ka lähitulevikus tipp-tasemel teha ning ettevõtted võiksid selle endale rohkem lahti mõtestada.
Loomulikult video ja sellega kõik kaasnev on üks märksõna. Videot on täna nii odav reklaamida. Üks-kaks senti video vaatamise eest maksta on ülimalt vähe. See on kümnetes kordades odavam kui televisioonis reklaamida. Ma keskenduksin võib-olla nendele tänastele teemadele.
Kui soovid hakata reklaamima digimeedias, kuid tunned, et vajad sellega abi, võta julgelt meiega ühendust!