Kuidas hing kontrollib keha kaitset
Christiane Fux õppis Hamburgis ajakirjandust ja psühholoogiat. Kogenud meditsiinitoimetaja on kirjutanud ajakirjaartikleid, uudiseid ja faktitekste kõikidel mõeldavatel terviseteemadel alates 2001. aastast. Lisaks tööleis töötab Christiane Fux ka proosas. Tema esimene kriminaalromaan ilmus 2012. aastal ning ta kirjutab, kujundab ja avaldab ka oma kriminäidendeid.Veel Christiane Fuxi postitusi Kogui sisu kontrollivad meditsiiniajakirjanikud.
Hirm, viha, stress - negatiivsed tunded võivad nõrgestada immuunsüsteemi. Need, kes on optimistlikud, haigestuvad aga harvemini ja paranevad kiiremini. Põhjus: aju ja immuunsüsteem on pidevas kontaktis. Loe lähemalt hinge ja immuunsüsteemi vastasmõjust!
Suhtlus aju ja immuunsüsteemi vahel toimub muu hulgas hormoonide, näiteks stressihormooni kortisooli kaudu. Kaitserakud toodavad ka messenger -aineid, nn interleukiinid: nad kontrollivad immuunsüsteemi aktiivsust ja annavad - kui neid on veres suurtes kogustes - ajule märku, et näiteks kehas möllab infektsioon. Seejärel tõstab aju kehatemperatuuri ja tagab, et patsient tunneb end lõtvana ja loiduna - nii et ta hoolitseb enda eest. Kui aju registreerib, et interleukiini tase ja seega immuunsüsteemi aktiivsus on liiga kõrge, lülitab see immuunsüsteemi uuesti välja.
Lisaks sellistele sõnumitoojatele toimib kommunikatsioonivahendina ka autonoomne närvisüsteem, mis edastab sõnumeid kehast ajju ja vastupidi.
Häiritud immuunrakud
Tavaliselt reageerib aju ägedale stressile, lastes neerupealistel vabastada rohkem kortisooli. Stressihormoon tekitab esialgu häireid mittespetsiifilises immuunsüsteemis, mis hõlmab ka looduslikke tapjarakke. See lümfotsüütide rühm moodustab keha esimese kaitseliini ja muudab bakterid, viirused ja seened kahjutuks. Ägeda stressi ajal ringleb neid suurem kogus veres. See reaktsioon on evolutsioonilises mõttes mõttekas, sest stress oli kunagi peamiselt reaktsioon ohtlikele olukordadele. Nendes piirkondades on vigastuste oht eriti suur - ja sellega kaasneb ka oht, et haigustekitajad võivad haavade kaudu kehasse tungida.
Krooniline stress nõrgestab immuunsüsteemi
Kroonilisel stressil on seevastu teistsugune mõju: kortisooli tase veres tõuseb siis püsivalt. Stressihormoon kinnitub teatud valgete vereliblede pinnal olevatele retseptoritele. Selle tulemusena vabastavad need rakud vähem interleukiin-1 beetat. See sõnumitoimeaine stimuleerib tavaliselt immuunrakke paljunema. Interleukiin-1-beeta suurendab ka looduslike tapjarakkude aktiivsust ja soodustab teatud patogeenidele spetsialiseerunud antikehade teket. Kui sõnumitootja tase langeb, väheneb ka immuunsüsteemi efektiivsus.
Igaüks, kes on pidevalt "elektrifitseeritud", ei tohiks seetõttu imestada, kui nakkus neid pidevalt halvab. Stressirohketel aegadel tulevad paljudel inimestel tagasi tüütud herpesvillid, mille põhjust immuunsüsteem tavaliselt kontrolli all hoiab. Samuti paranevad haavad aeglasemalt, kui vigastatud inimene on stressis.
Stressipidurite sport
Kõik, mis stressile vastu peab, tugevdab seevastu immuunsüsteemi. Treening põhjustab näiteks kortisooli taseme langust veres. Regulaarne füüsiline aktiivsus tugevdab seega immuunsüsteemi.
Olukord on aga teistsugune, kui füüsiline pingutus on nii suur, et taandub stressiks. Siis nõrgestab see immuunsüsteemi. Näiteks pärast maratoni on sportlased nakkustele eriti vastuvõtlikud.
Sihtotstarbelised lõdvestustehnikad, nagu autogeenne treening, progresseeruv lihaste lõdvestamine või tähelepanelikkuse harjutused, avaldavad seetõttu ka immuunsüsteemi toetavat mõju.
Negatiivsete tunnete surmav jõud
Negatiivsed tunded on tülikad ka immuunsüsteemile. Inimesed, kes kannatavad depressiooni või ärevuse all, on seetõttu nakkustele vastuvõtlikumad. Kui suur on see mõju, näitavad muu hulgas uuringud vähihaigetega.Ühes uuringus suri viie aasta jooksul pooled rinnavähiga patsiendid, kes samuti kannatasid depressiooni all, kuid ainult veerand nendest vähipatsientidest, kes ei olnud depressioonis.
Selle põhjuseks võib olla see, et emotsionaalselt stabiilsetel patsientidel on veres rohkem looduslikke tapjarakke. Lisaks patogeenidele võivad need leida ka degenereerunud rakke ja muuta need kahjutuks.
Positiivne energialaeng
Seevastu positiivsed emotsioonid võivad tugevdada immuunsüsteemi ja isegi parandada vähist taastumise võimalusi. Psühhoonkoloogia eesmärk on seega neelata vähiga kaasnev emotsionaalne stress. Ravi osana kasutatakse käitumisvõtteid positiivsete mõtete tugevdamiseks ja negatiivsete mõtete hajutamiseks. Lisaks on olemas visualiseerimistehnikad, mis loovad positiivse meeleolu.
Hüperaktiivsed immuunrakud
Emotsionaalne pinge ja stress ei nõrgenda immuunsüsteemi alati. Mõnel juhul võib emotsionaalne surve põhjustada ka immuunsüsteemi ülereageerimist. Depressioon, aga ka krooniline stress ja mahasurutud viha võivad süvendada olemasolevaid autoimmuunhaigusi, nagu reumatoidartriit ja soolepõletik, haavandiline koliit.
Eksperdid usuvad, et see on tõenäoliselt tingitud kortisooli puudusest. Seda seetõttu, et kortisool pärsib tavaliselt interleukiin-2 tootmist. Teisest küljest, kui kortisooli tase on madal, suureneb interleukiin-2 tootmine. See nõuab sündmuskohal rohkem T -rakke, mis ründavad autoimmuunhaiguste osana ka keha enda rakke. Seda teooriat toetavad muu hulgas tähelepanekud, et mõnedel reumatoidartriidiga rasedatel kaovad sümptomid korraga - raseduse ajal tõuseb kortisooli tase.
Allergia ägenemine stressi tõttu
Sarnane mehhanism viib asjaolu, et allergiliste haiguste sümptomid võivad stressi korral süveneda. See võib juhtuda näiteks neurodermatiidi ja astma korral. Mõjutatute immuunsüsteem on üleärritatud ja toodab suures koguses immunoglobuliini E. Allergiat põdevatel patsientidel kinnituvad need antikehad niinimetatud nuumrakkudele (leukotsüütide alarühm), mis seejärel vabastavad histamiini. See aine põhjustab tüüpilisi allergia sümptomeid, nagu sügelus, naha punetus ja kudede turse (turse).
Lõdvestusharjutuse õppimine võib seega ka allergikute elu lihtsamaks muuta, nagu näitavad uuringud: astmahaiged kannatavad vähem rünnakute all, neurodermatiidiga patsientide nahk paraneb ja heinapalavikuhaiged saavad kasu ka sihipärasest lõõgastumisest.Sildid: väikelaps Rasedus juuksed