Tere tulemast Eestisse! Viimase Vene raketirünnaku tagajärjel on Kiiev osaliselt elektrita jäänud, see on viinud paljud inimesed ebakindlusesse. See murettekitav sündmus mõjutab mitte ainult Ukraina elanikke, vaid kogu piirkonda. Eesti on seisnud kindlalt Ukraina kõrval nende iseseisvuse ja vabaduse eest ning jälgib olukorda tähelepanelikult. On oluline olla teadlik, et sellised konfliktid mõjutavad kõiki meid ning meie solidaarsus ja toetus on hädavajalik. Loodame, et rahu saab kiiresti taastatud ja kannatanud saavad kiirelt abi ja tuge.
Oluline kolmapäeval, 7. veebruaril kell 9.01:
– Ukraina peastaap: Venemaa ründab seitsmel suunal;
– Ukraina peastaap: 15-st Vene Shahed-136 ründedroonist lasti alla 12;
– Linnapea: Kiiev jäi Vene raketirünnaku järel osaliselt elektrita;
– Venemaa tegi raketi- ja droonirünnaku Ukrainale, Harkivis on plahvatused;
– Vene rünnakus Mõkolajivile said viga inimesed ning on kahjustatud elumajad;
– Borrell külastas Kiievi lähedal EL-i rahastatavat väljaõppekeskust;
– Türgi droonitootja Baykar alustas Kiievi lähedale tehase ehitamist;
– Ukraina relvajõudude koosseisus võidakse luua droonivägi;
– USA senati lepe piirijulgeoleku meetmetest ja Ukraina abist kukkus läbi.
Ukraina peastaap: Venemaa ründab seitsmel suunal
Ukraina peastaabi teatel toimus viimase ööpäeva jooksul 92 kokkupõrget Ukraina kaitsjate ja Vene okupatsioonivägede vahel. Venemaa ründas enim Avdijivka suunal, kokku toimus seal ööpäevaga 29 Vene rünnakut.
Samuti ründasid Vene väed 21 korda Lõmani suunal, 20 korda Marjinka suunal, 12 korda Bahmuti suunal, neli korda Zaporižžja suunal ja üks kord Šahtarski suunal.
Vene väed jätkasid rünnakuid Ukraina sillapeale Dnepri jõe okupeeritud idakaldal Hersoni oblastis. Kokku toimus sel suunal kaks Vene rünnakud, mis kõik luhtusid.
Venemaa tegi kokku ööpäevaga neli raketi- ja 27 õhurünnakut, lisaks tulistasid Vene väed 88 korda mitmikraketiheitjatest Ukraina sõdurite positsioonide ja Ukraina asulate pihta.
Vene suurtükitule alla sattus üle 140 asula Tšernihivi, Sumõ, Harkivi, Luhanski, Donetski, Zaporižžja, Dnipropetrovski, Hersoni ja Mõkolajivi oblastis.
Ukraina õhuvägi tabas samal ajal 13 vaenlase sõdurite koondumispaika ja kaks Vene õhutõrjeraketisüsteemi. Õhutõrje üksused lasid alla Vene raketi H-59.
Ukraina raketiväe üksused tabasid kaks Vene juhtimispunkti, kaks vaenlase sõdurite koondumispaika, kaks laskemoonaladu ja kolm suurtükki.
Ukraina peastaap: 15-st Vene Shahed-136 ründedroonist lasti alla 12
Ukraina peastaap teatas kolmapäeva hommikul, et Venemaa kasutas kolmapäevases õhurünnakus Ukrainale lisaks rakettidele ka 15 ründedrooni Shahed-136 ja Shahed-131. Ukraina õhutõrjel õnnestus tulistada alla 12 Vene drooni.
Linnapea: Kiiev jäi Vene raketirünnaku järel osaliselt elektrita
Ukraina pealinnas Kiievis katkes kolmapäeval Vene raketirünnaku tõttu paiguti elekter, ütles linnapea Vitali Klõtško.
“Vaenlase rünnaku tulemusel said pealinnas raketikildude tõttu kannatada kaks kõrgepingeliini. Osa tarbijaid vasakkaldal on hetkel elektrita,” kirjutas Kõtško sotsiaalmeedias.
Kiievis kõlas hommiku jooksul mitu plahvatust, Holosiivi linnaosas põleb kortermaja ja Dnipro linnaosas vajas kaks inimest arstiabi raketirünnakus saadud vigastuste tõttu.
Vene rünnakus Mõkolajivile said viga inimesed ning on kahjustatud elumajad
Venemaa raketirünnaku tagajärjel Mõkolajivi linnale sai mitu inimest viga, lisaks on kahjustatud elumajad, veevärk ja gaasivõrgud, teatas linnapea Oleksandr Sjenkevõtš.
“On kahjustatud maju. Umbes 20 neist on jäänud katustest ilma. Kahjustada said gaasivõrgud ja veevärk – kommunaaltöötajad juba tegelevad. On haavatuid,” kirjutas linnapea Telegramis.
Linnapea sõnul vajas üks inimene haiglaravi, teistele osutati abi kohapeal.
Venemaa korraldas ulatusliku raketi- ja droonirünnaku Ukrainale
Kella kuue paiku hakkas kõikides Ukraina oblastites töötama õhuhäire seoses Venemaa raketirünnaku algusega. Ukraina õhuväe teatel liigub rakettide esimene grupp Sumõ oblasti õhuruumis ning osa rakettidest sihib Pavlohradi ja Krõvõi Rihi linna Dnipropetrovski oblastis ning Poltava oblastit.
Samuti liiguvad Vene raketid ja droonid Mõkolajivi oblasti poole Krimmist. Lisaks teatati Vinnõtsja ja Hmelnõtskõi poole liikuvatest rakettidest.
Vahetult pärast kella kuut teatas Harkivi linnapea Ihor Terehhov, et linnas on kuulda plahvatusi. Harkivi oblasti sõjaväelise administratsiooni juhi Oleh Sõnehubovi sõnul registreeriti oblastis vähemalt neli plahvatust.
Kella seitsme paiku teatati rakettide jõudmisest Lääne-Ukraina oblastitesse ning korduvatest rakettide väljalaskmistest Tu-95 pommitajatelt.
Kiievis töötab õhutõrje, teatas vahetult enne kella seitset Ukraina õhuvägi. Hiljem teatati plahvatustest Kiievi lähedal.
On tulnud teated ka pahvatustest Tšerkassõ oblastis ja Drohobõtši linnas Lvivi oblastis.
Kell 7.42 teatati veel ühe Vene rakettide grupi väljalaskmisest.
Kella üheksa paiku lõppes õhuhäire töö kõikides oblastites peale Odessa, Dnipropetrovski ja Zaporižžja oblasti.
Varem teatas Ukraina õhuvägi, et Venemaal Murmanski oblastis asuvalt õhuväebaasilt Olenja tõusid õhku strateegilised pommitajad Tu-95.
Venemaa strateegilistest pommitajatest Tu-95 lastakse tavaliselt välja tiibrakette H-101, H-555 ja H-55.
Borrell külastas Kiievi lähedal EL-i rahastatavat väljaõppekeskust
Euroopa Liidu välisasjade kõrge esindaja Josep Borrell külastas teisipäeval Kiievi lähedal Euroopa Liidu rahastatavat korrakaitsejõudude väljaõppekeskust.
Borrell osales ka koolitusel, mida viisid läbi politseiinstruktorid mitmest EL-i riigist, seal hulgas Prantsusmaalt ja Hispaaniast.
Koolitus keskendus väljakutsetele, millega julgeolekujõud on silmitsi hiljuti Ukraina kontrolli alla naasnud aladel.
“[Korrakaitsjad] on silmitsi raskete olukordadega, kui nad taastavad kontrolli vabastatud aladel. Neil tuleb taastada õiguskord,” ütles Borrell.
Koolitusest osavõtjatel tuli harjutada ohtlike isikute kinnivõtmist.
“Sellised asjad juhtuvad reaalselt,” ütles Borrell, kui missiooni juhataja, Portugali rahvuskaardi ohvitser Helder Carcao talle keskust tutvustas.
“Me koolitame rohkem kui 150 politsei ja rahvuskaardi liiget, kellest omakorda saavad koolitajad,” lisas ta.
Projekti eesmärk on “anda väljaõpet tuhandetele julgeolekutöötajatele”, rõhutas Borrell.
Koolitustel õpetatakse politseinikele ka sõjakuritegude ja massihaudade avastamist ja uurimist ning ohvrite lähedaste teavitamist.
Türgi droonitootja Baykar alustas Kiievi lähedale tehase ehitamist
Türgi kaitsetööstusettevõte Baykar alustas Kiievi lähedale tehase ehitamist, et hakata tootma sõjaväedroone Bayraktar TB2 ja TB3, ütles teisipäeval firma peadirektor Reutersile.
Türgi droonid kogusid maailmas tuntust pärast seda, kui Ukraina sõjaväelased hakkasid kasutama neid võitluses Vene üksuste vastu, hävitades soomustehnikat ja suurtükisüsteeme.
Baykar on alates 2018. aastast sõlminud tarnelepingud TB2 droonidele 30 riigiga, nende seas on Ukraina, Etioopia, Liibüa ja Aserbaidžaan.
“Meie tehast on ehitamisel. Meil on vaja umbes 12 kuud, et ehitusega lõpule jõuda, siis liigume edasi masinate, seadmete ja organisatsioonilise struktuuri juurde,” ütles Baykari tegevjuht Haluk Bayraktar ar-Riyadis maailma kaitsetööstuse messi kõrvalt.
“Ukraina tehas on suur, me kavandame, et seal hakkab töötama umbes 500 inimest,” lisas ta.
Bayraktari sõnul plaanitakse toota umbes 120 drooni aastas. Ta lisas, et esialgu ei ole veel paigas, kas Ukrainas hakatakse tootma TB2 või TB3 droone.
Vastates küsimusele, kas tehase ehitamisega on jätkuvat sõda arvestades julgeolekuküsimusi, mis võiksid rajatist ohustada, ütles Bayraktar, et plaanidega “liigutakse täielikult edasi” ning neid ei saa miski peatada.
Ukraina kaitseministeerium ja Türgi firma Baykar Makina sõlmisid varem kokkuleppe droonide remondi ja hooldusega tegeleva keskuse ehitamiseks.
Ukraina relvajõudude koosseisus võidakse luua droonivägi
President Volodõmõr Zelenski teisipäeval avaldatud määruse kohaselt anti valitsusele koostöös relvajõudude peastaabiga korraldus “uurida mehitamata süsteemide väe Ukraina relvajõudude struktuuris eraldi väeliigina loomise küsimust ning uuringu tulemuste põhjal esitada Ukraina riiklikule julgeoleku- ja kaitsenõukogule läbivaatamiseks asjakohased ettepanekud”.
USA senati lepe piirijulgeoleku meetmetest ja Ukraina abist kukkus läbi
USA senati kokkulepe piirijulgeoleku meetmetest ja Ukraina abist sai teisipäeval kiire ja täieliku hävingu osaliseks, kuna vabariiklased loobusid selle toetamisest hoolimata president Joe Bideni üleskutsest kongressile “näidata selgroogu” ja seista vastu Donald Trumpile.
Vaid mõni minut pärast demokraadist presidendi kommentaari Valges Majas väljus senati vabariiklaste liider Mitch McConnell vabariikliku partei kohtumiselt kapitooliumis ja tunnistas, et kokkulepe on ebaõnnestunud.
“Mulle ja enamikule meie liikmetest tundub, et meil ei ole reaalset võimalust teha siin seadust,” ütles ta ajakirjanikele.
Ukraina teatel kaotas Venemaa ööpäevaga 890 sõdurit
Ukraina relvajõudude pühapäeval esitatud hinnang Vene vägede senistele kaotustele sõjas alates Venemaa täieulatusliku sõjalise kallaletungi algusest 2022. aasta 24. veebruaril:
– elavjõud umbes 391 470 (võrdlus eelmise päevaga +1020);
– tankid 6372 (+7);
– jalaväe lahingumasinad 11 879 (+22);
– suurtükisüsteemid 9387 (+20);
– mobiilsed raketilaskesüsteemid (MLRS) 980 (+1);
– õhutõrjesüsteemid 665 (+0);
– lennukid 332 (+0);
– kopterid 324 (+0);
– operatiivtaktikalised droonid 7177 (+4);
– tiibraketid 1849 (+1);
– autod ja muud sõidukid, sealhulgas kütuseveokid umbes 12 486 (+33);
– laevad / paadid 24 (+0);
– allveelaevad 1 (+0);
– eritehnika 1497 (+1).
In conclusion, the recent missile attack in Kyiv has resulted in significant power outages, putting many lives at risk. This act of aggression is deeply concerning and must be condemned by the international community. The people of Estonia stand in solidarity with the citizens of Kyiv and urge for a peaceful resolution to the ongoing conflict. It is crucial for all parties involved to prioritize the safety and well-being of innocent civilians. Our thoughts are with those affected by this terrible situation, and we hope for a swift and peaceful resolution to the crisis.