Tööjõupuuduse leevendamiseks soovivad tööandjad ka ametiühinguid üles kutsuda välistööjõu palkamise propageerimises.
Üha süveneva tööjõupuuduse leevendamiseks peab Eesti muutma oma suhtumist välistööjõusse ja muutuma aktiivseks värbajaks, ütles Eesti Tööandjate Keskliidu juhataja Toomas Tamsar täna Eesti Ametiühingute Keskliidu strateegiakonverentsil esinedes. Tamsar kutsus ametiühinguid seda seisukohta toetama ning avalikkusele ja poliitikutele selgitama.
«Aastal 2020 on Eestis 125 000 erasektori maksumaksjat vähem kui praegu. Kui täna peab üks maksumaksja üleval 1,6 inimest, siis 25 aasta pärast juba kahte. Juba näeme probleeme pensionisüsteemi ja haigekassa rahastamisel, tulevikus on töötajate arvu kahanemise tõttu vägagi reaalne stsenaarium, et raviteenuse kättesaadavus võib halveneda,» ütles Tamsar. Ta lisas, et pensioniea tõstmine, töövõimereform ja avaliku sektori töötajate hulga vähendamine natuke leevendavad probleemi, kuid kaugelt mitte piisavalt. «Eesti peab otsustavalt alustama välistööjõu aktiivset värbamist,» märkis Tamsar.
Tamsari sõnul tuleb piltlikult öeldes valida, kas meil on tulevikus väiksem pension ja viletsam arstiabi või lepime kõrvalmajas elavate ukrainlaste ja aafriklastega, kes on tulnud siia tööle ja väärtust looma. «Tööandjate ja ametiühingute kui sotsiaalpartnerite kohus on seda selgitada poliitikutele ja ka avalikkusele. Tööjõupuudus ei ole ettevõtjate eramure. See on töötajate mure samuti. Kogu Eesti mure,» lisas ta.
Vajadus välistöötajate järele vaid ettevõtjate huvi, vaid puudutab otseselt ka töötajaid. «Iga siia tööle ja elama asuv välismaalane vajab eluaset, käib poes, ostab ja tarbib kaupu ja teenuseid, tema lapsed käivad koolis, lasteaias, huviringides. Ta annab otseselt ja kaudselt tööd mitmele Eesti inimesele, aitab kaasa ettevõtluse arengule. Ja annab nõnda oma panuse selleks, et Eestis oleks parem elada. Lisaks muidugi temalt tasutavad tööjõumaksud,» ütles Tamsar.
Eesti Tööandjate Keskliit on teinud valitsusele ettepanekud võtta välistöötajate värbamise soodustamisel senisest aktiivsem ja julgem hoiak: langetada välistöötajate minimaalse palga nõue valdkonna keskmiseni, oluliselt leevendada sisserändekvooti jmt.