Kõrghariduse poole pürgijate stereotüübiks on alati olnud vaene tudeng, kes sööb viimaste sentide eest ostetud kiirnuudleid. Reaalsuses tudeng enam sellist viletsust alati ei tunne ja raha kulutab ka märksa kergekäelisemalt. Kuid inflatsiooni mõjud on pannud ka tudengid varasemast rohkem eelarvet koostama ning ostukorvi vastavalt sooduspakkumistele üles ehitama – väiksem summa pangakontol nõuab loomingulist lähenemist nii ära elamiseks kui ka säästmiseks.
Neljanda Dimensiooniga jagasid oma raha säästmise nippe 65 tudengit, kellest viis on vilistlased. Vastanute hulgast on peaaegu 67 protsenti hakanud võrreldes eelmise aastaga raha kulutamist jälgima ja säästma. Kolmandik on kulutuste jälgimise ning raha säästmisega tegelenud juba varemgi. Enamik tudengitest (64 protsenti) käib kooli kõrvalt tööl või teeb tööampse lehe GoWorkaBit kaudu. Rahaga majandamiseks kasutab enamik eelarvet või määrab endale kuu alguses, kui palju võib kulutada. Paljusid toetavad majanduslikult vanemad, kuid lisatulu saamiseks käiakse tööl ja investeeritakse, samuti saadakse toetust riigilt või stipendiumit ülikoolilt.
Eluks vajalikud kulutused võtavad enim raha
Peamine kuluallikas on toit. Toidu pealt raha kokku hoidmiseks otsivad peaaegu kõik poodides soodustusi ja proovivad oste nende järgi planeerida, samuti võrreldakse kilohindu. Enamik vastajaid on teinud ka kõikide poodide sooduskaardid. Lisaks on jätkuvalt au sees kodus söömine ning lõuna ja kohvi kaasa tegemine, kuid odavat lõunasööki otsitakse ka päevapakkumised.ee lehelt. Toidu tellimist mugavatest kulleräppidest, nagu Woltist ja Boltist, üritatakse aga vältida. Samuti ei käida väljas söömas ning baare külastades jäetakse sõpradele välja tegemata. Mõni julgem hoiab raha kokku kohtingute kaudu – kaaslane maksab!
Raha säästmine võib aidata päästa toitu äraviskamisest kas siis prügisukeldumise abil, Foodsharingu kappidest toitu haarates või hoopis ostes poest 50% alla hinnatud ,,kõlblik kuni” kuupäevaga toitu. Vähe haruldasem on kaitseväe ajal kogunenud NATO toidupakkide söömine. Need on metsalaagriteks saadud pakid, mida saab kuuma vee abil kerge vaevaga valmistada.