Nõnda reklaamis kunagi kopterilendu Helsingi Hernesaari helipordi ja Tallinna linnahalli kopteriterminali vahel firma Copterline. Eks ole ka lennuaeg reisilennuki pardal teineteisest pisut kaugemal asuvate Tallinn-Ülemiste Lennart Meri nimelise lennujaama ja Helsingi-Vantaa vahel umbes sama.
Finnair alustas regulaarseid lende Helsingist Tallinna 26. märtsil 1990. Firma jaoks tähendas see sündmus oma kõige vanema lennuliini taaskäivitamist. Finnairi eelkäija Aero OY esimeseks avatud liiniks 1923. aastal oli lend lõunanaabrite pealinna, vahepealne poole sajandi pikkune paus oli tingitud 14. juunil 1940 toimunust. Sel päeval tulistas Vene õhuväe lennuk alla Tallinnast Helsingisse teel olnud Aero OY reisilennuki Ju-52/3m Kaleva. Viimase 21 aasta jooksul on naaberpealinnade vahel olnud võimalik reisida kümmekonna eri lennukitüübi ja lisaks veel kahte tüüpi kopteritega.
ATR on jäänud
Finnairi liinilennud Tallinna toimusid 1990. aastate alguses põhiliselt tütarfirma Karair 66kohalise lennukiga ATR 72. Kuigi vahepeal on korduvalt muutunud Finnairi tütar- ja partnerkompaniide nimed, on nende aastate jooksul jäänud ATR 72 peamiseks lennukimargiks antud lennuliinil.
Prantsusmaa-Itaalia ühisfirma ATR (Avions de Transport Regional) loodi 1982. aastal lühiliinidele mõeldud lennukite tootmiseks. Esimeseks mudeliks oli 42kohaline ATR 42, peagi järgnes 4,5 meetrit pikem, kuni 30 reisijat enam mahutav ATR 72. Kahe turbopropellermootoriga PW124B lennukiiruseks on tehniliste andmete põhjal kuni 526 km/h, kuid lennuaega mõjutab see näitaja nii lühikese vahemaa puhul marginaalselt. Karair oli esimeseks ATR 72 tellijaks, lennukid osteti peamiselt arvukate Soome-siseste lennuliinide jaoks. 1989. aasta oktoobris sai Karair enda käsutusse esimese ATR 72, Tallinnast sai Karairi ATRi jaoks esimene rahvusvaheline sihtkoht. Karairi lennukid otsustati üle viia Finnairi lennukiparki 1996. aastal, hiljem võttis ATRid üle 2002. aastal loodud Aero Airlines. Veidi varem kui Aero Airlines lõpetas Tallinna ja Helsingi vahel lendamise, alustas aprillis 2007 Aero Airlinesi kõrval Tallinna–Helsingi liinil tegutsemist Soome lennukompanii Finncomm. Lennud toimuvad samuti ATR-tüüpi lennukitega, kuid tegemist on uuemate versioonidega, vastavalt ATR 42-500 ja ATR 72-500 (Aero Airlinesi lennukite versiooninumbriks oli 200). Uued versioonid tähendavad reisijatele lennu ajal väiksemat müra- ja vibratsioonitaset ning lennukompaniile väiksemaid kulutusi tänu ökonoomsematele mootoritele PW127. Väliselt on versioon 500 lihtsalt eristatav vanemast, kui mootorid pole veel käivitatud. Uuemal on kuuelabalised propellerid – kahe võrra enam kui vanemal.
Finncommil on lisaks ATRidele veel kaks Embraer ERJ-145 50kohalist reaktiivlennukit, mis lendavad peamiselt lennukompanii pikimal liinil Helsingist Stuttgarti. Mõnel korral on neid näha olnud lendamas ka Finncommi lühimal rahvusvahelisel lennuliinil.
31. jaanuarist 2011 lendab SASi tütarfirma Blue1 12 korda nädalas Helsingist Tallinna. Kuigi Blue1 lennukipark koosneb lennukitest Boeing 717 ja Avro RJ, peeti Tallinna liini jaoks sobivaimaks lennukit ATR 72, mida käitab Golden Air.
SU-koodiga lennud
Varem oli tavaks, et rahvusvahelise liini avamisel hakkavad seda teenindama mõlema riigi lennukompaniid. Nii alustas Aeroflot 1. aprillil 1990 samuti kolm korda nädalas lende Tallinna ja Helsingi vahel. Eesti elanike jaoks oli loomulikult tähtis asjaolu, et Aeroflot müüs pileteid ka rublade eest. Neid küsiti ühe lennu eest Soome viisa hankida suutnud reisijalt vähem kui sada.
Lennukitepuudust Aerofloti Eesti tsiviillennunduse valitsus ei tundnud, nende käsutuses oli 12 76kohalist Tu-134 ja neli lühiliinide jaoks loodud kolme reaktiivmootoriga 32kohalist Jak-40. 1992. aastal olid nad ühed esimesed lennukid, mis kanti taasavatud Eesti lennuregistrisse. Helsingisse hakkas lendama suurem ja esinduslikum Tu-134. Sellega jätkas esialgu Helsingisse lendamist ka Estonian Air, 1993. aastal leiti, et Jak-40 kasutamine sellel liinil on mõistlik, kui reisijaid on vähem. Lennukid Jak-40 asendati kolme aasta pärast kahe veidi mahukama, 48kohalise Fokker 50ga. Fokkerid lendasid Tallinna–Helsingi vahel kuni liini ajutise sulgemiseni sajandivahetusel.
Jak-40 jääb väga suure tõenäosusega ka ainsaks kolme mootoriga lennukiks, mis Tallinna ja Helsingi vahel liinilendudel lennanud on. Eelmise aasta lõpus toimus küll tellimuslend Helsingist Tallinna samuti kolmemootorilise Finnair Cargo MD-11F-ga, kuid tegemist polnud regulaarliiniga ja Eestisse eurosid toonud lennule polnud tavareisijatele kohti ette nähtud.
Finnairi lennukid
Kuigi Tallinnasse lendamise on Finnair usaldanud peamiselt oma tütarfirmadele või partneritele, pani ta suurema nõudluse puhul liinile ka oma mahukamad lennukid. Viimastel aastatel on ta nädalas vähemalt ühe reisi päris enda teenindada jätnud.
Paarkümmend aastat tagasi koosnes Finnairi lennukipark põhiliselt Douglase tehastes valminud lennukitest. Euroopa siseliinide jaoks olid nendeks DC-9, kaugliinidel DC-10. Douglase ja McDonnelli ühinemise järel said Finnairi kujunduse DC-9 mahukamad versioonid MD-80 ja kaugliinidel asendasid lennukeid DC-10 neist veidi suuremad MD-11-d. Põhjalikum lennukipargi muudatus otsustati teha eelmise sajandi lõpus, väljavalituks osutusid Airbusi lennukid kesk- ja kaugliinidel ja Embraeri omad alla sajakohaliste lennukite kategoorias. Sedamööda, kuidas uued lennukid said üle antud ja vanad maha müüdud, on muutunud ka Tallinna saabunud lennukite margid. Alguses asendasid ATRi suurema nõudluse korral 122kohaline DC-9-51 või 126kohaline DC-9-41. MD-80 versioonides MD-82, MD-83 ja MD-87 oli kohti 112–156, ka neid võis Tallinnas päris sageli näha.
Airbusid hakkasid Douglaseid välja vahetama alates 1999. aasta lõpust. Esimesena võeti kasutusele lennukid A321, õige pea neist väiksemad A319 ja A320. Reisijakohtade arv on väiksemal, A319-l 105 kuni 123, suurimal, A321-l aga kuni 196.
Sini-valgeid Airbusi lennukeid sai sageli näha Tallinnas maandumas peatselt pärast nende saabumist Airbusi tehastest. Põhjuseks asjaolu, et Finnair on tihti Tallinna lennuvälja oma treeninglendude jaoks kasutanud. Esimene Finnairi Embraeri lennuk, 76kohaline mudel 170 anti Brasiilias Soome lennukompaniile üle 2005. aasta sügisel. Juba paar päeva hiljem oli ta Tallinna lennuväljal treeninglende tegemas, nüüd aga on aeg-ajalt liinilendu teenindamas, nagu ka suurem sajakohaline Embraer 190.
Saab 340
Karairile lisaks oli Finnairil teinegi tütarfirma – Finnaviation, mille lennukipargis olid ATR 72-st reisijakohtade arvu silmas pidades kaks korda väiksemad Saabi mudelid 340. Need 34kohalised lennukid tulid Tallinna liinile juba 1991. aasta suvel, lisades lennuliini algsele kolmele lennule veel kaks lendu nädalas. Finnaviation lõpetas tegevuse 1995. aastal, üks tema lennukitest lendas hiljem Lithuanian Airlinesi värvides Vilniuse–Tallinna liinil.
Saabi tehases valmisid ka suuremad, 50kohalised mudelid Saab 2000. Neid toodeti õige vähe, alla saja. Tallinna–Helsingi liinil pole nad küll lennanud, aga üle lahe siiski – nüüd tegevuse lõpetanud Söder Airlines lendas suuremate Saabidega Tamperest Tallinna 2004. aasta suvel.
Aastal 2007 naasis Saab 340 Tallinna–Helsingi liinile, seekord Estonian Airi värvides. Estonian Air Regionali teenindatud liin avati peamiselt Star Alliance’i transiitreisijatele, kes Helsingist edasi lendasid või sealtkaudu Tallinna tulid. Finnair teatavasti kuulub teise suurde lennundusgruppi – OneWorld. Lennud lõpetati 2009. aastal ning vaevalt Estonian Air lähitulevikus Helsingisse lendama hakkab. Seda vähemalt seni, kuni kestavad Blue1 lennud – kuna ka Blue1 kuulub Star Alliance’i, siis on vähe tõenäoline, et kaks ühte gruppi kuuluvat lennufirmat hakkavad samal liinil konkureerima.
Kopterid
Regulaarsed kopteriliinid on maailmas küllalt haruldased. Nõrga taristuga piirkondades on kopterid sageli ainuvõimalik transpordivahend, kuid Euroopas pole kopteriliinid reeglina majanduslikult tasuvad. Veel haruldasem on olukord, kus kopterid lendavad samade linnade vahel, kus kordades enam reisijaid mahutavad lennukid. Ainuüksi seetõttu, et vaid ülimalt tosina reisija jaoks vajatakse kahte pilooti nagu suurel reisilennukil, on mõeldamatu pakkuda kopterireisijale odavlennukompanii piletihinda. Päris mitme aasta jooksul oli siiski võimalik kopteritega lennata üle Soome lahe. Copterline’i lennud toimusid aastatel 2000–2005 ning 2008. aastal aprillist detsembrini.
Esimeseks kopteriks Helsingi–Tallinna liinil oli Sikorsky S-76C+. Kopteritüübi tähistusest võib järeldada, et tegemist oli juba mitmenda mudeli S-76 edasiarendusega. Toodetud on S-76 eri versioone ligi tuhat, nii et tegemist on eduka kopterimudeliga. S-76C+ suurimaks kiiruseks on 287 km/h – hea näitaja kopteri jaoks ja täiesti piisav selleks, et vähem kui sajakilomeetrine vahemaa läbida pisut rohkem kui veerand tunniga.
10. augustil 2005 toimunud Copterline’i õnnetus Aegna saare lähistel ei tõotanud head liini jätkamisele. Esialgu jätkati lende ühe kopteriga, mistõttu vähenesid nii lendude kui reisijate arv. Veel halvem, vähenes ka kopteri täituvus. Juunis 2006 otsustati liin sulgeda ja Sikorsky maha müüa.
Teine katse tehti 2008. aastal. Arusaadavatel põhjustel eelistas Copterline liini taaskäivitamisel kasutada teist tüüpi kopterit, kuigi vahepeal olid Sikorskyl valminud samast mudelist veelgi uuemad versioonid S-76C++ ja S-76D. Kopteritüübi vahetust soosis asjaolu, et Copterline ja Sikorsky jäid eriarvamusele lennuõnnetuse põhjuse osas. Väljavalituks osutus Agusta Westlandi 2001. aasta mudel AW139 ehk sama kopter, mis on kasutusel Piirivalve Lennusalgal. Selles kopteris on nii nagu ka S-76-s 12 reisijakohta. Argipäeval jõuti teha 12 edasi-tagasi lendu. Masu ja reisijate vähesus peatas lendamise veidi enne jõule.
Eelmisel aastal teatas Copterline, et nende soov on lendude taasalustamine Tallinna ja Helsingi vahel veel 2010. aastal. See soov küll ei täitunud, kuid äsja tuli Estonian Airilt päris üllatav uudis, et kopteriliini Helsingisse on nad kaalunud juba mõnda aega ning nüüd võetakse see mõte uue juhatuse soovil päris tõsiselt käsile.
Eelmise aasta lõpus avaldati ennatlik pressiteade, et Finnairi Tallinna-liini hakkab Finncommi asemel teenindama Briti firma FlyBe lennukiga Bombardier Dash Q400. Samal ajal räägiti lätlaste airBalticu ostuhuvist Finncommi vastu. Jäi siiski nii, et Finnair jätkab lende Tallinna Finncommi lennukitega, jättes oma Embraeri või Airbusi teenindada endiselt ühe pühapäevase pärastlõunase lennu.