ERI Põhja-Eesti maade ja majade valdkonna juht Daniel-Aleksander Chasan märgib, et kui keskmiselt on majade hinnad langenud 20 protsenti, siis põlluarenduste hinnad on aastaga kukkunud 50 protsenti.
Väikseima müügilikviidsusega on hetkel nn põllupealsed elamurajoonid, milliste järelmüügihinnad on langenud enim, võrreldes 2007. aasta algusega ca 20-50%.
Chasan märgib, et tihti on sarnaste projektide vähenenud müügilikviidsuse taga ka arendajad ise täitmata lubadustega (korralikult väljaehitamata teed, tänavavalgustus, rajamata haljasalad/mänguväljakud jne). Samuti ei ole infrastruktuuri üldine areng jõudnud järele arendustegevuse kiirusele ning kõik uusarendused puutuvad kokku lasteaiakohtade vähesuse, kaupluste kauguse ning halva ühistranspordiühendusega.
Tallinna äärelinnas ja kõrghaljastuseta uuselamurajoonides on - võrreldes 2007. aasta algusega - hinnad langenud ca 20 – 30%, väiksem on olnud langus Tallinna hinnatud, juba väljakujunenud elurajoonides (ca 10 – 20%).
Chasan prognoosis, et paljudes piirkondades on juba kasulikum soetada valmis elamu, kui osta krunt ning tellida ehitus. Hoonestamata kinnistu ostjad, kes soovivad ise ehitada, peavad arvestama suurema omafinantseeringu osaga kui valmis elamu ostjad.
"Samuti on tihtipeale ka laenuintress kõrgem. See jääb pärssima ehitusturgu ja hoonestamata kinnistute müüki," osutas ta.
Ta prognoosis, et edaspidi on hindade liikumine kerges langustrendis. Olulisemat rolli omavad hinna kujunemisel sellised omadused nagu asukoht, kvaliteet, infra- ja sotsiaalstruktuur. Kui eelmainitud omadused on kinnisvaraobjektil puudulikud, siis on tõenäolisem, et ka sellise kinnisvara hind langeb enam.
Maakleri hinnangul jätku kruntide osas veel mõningast nõudlust vähese pakkumisega piirkondadesse nagu Nõmme, Kakumäe, Merivälja. "Elamute hinnaargumendiks saab aina enam kombineeritud kütte olemasolu," sõnas Chasan.