President Alar Karis ütles võidupüha paraadil Kuressaare keskväljakul peetud kõnes, et meil pole voli väsida ega leppida kurjusega, unustada ukrainlaste kaotatud elud ja purustatud Ukraina linnad, kui tahame ise rahulikult elada oma riigis, mis on rajatud vabadusele, õiglusele ja õigusele.
„Kaitsta Eesti iseseisvust – see ülesanne, mis paljudele on sisemine tahe ja sund, lasub tegelikult meil kõigil,“ kõneles president Karis. „See tähendab, et me ei istu käed rüpes, kui Eesti võib sattuda ohtu. Eeskätt need, kellel on riigi ja elanikkonna kaitsmiseks vajalikud oskused olemas.“
„Seistes siin kaitseliitlaste rivi ees, on tänane päev minu jaoks parim tõendus sellest, et meie, rahvana, kavatseme kogu jõuga kaitsta oma iseseisvust, oma vaba otsustusõigust, oma maad. Mistahes hind sellel võitlusel ka ei oleks,“ ütles president Karis.
Riigipea sõnul on viimased neli kuud näidanud, et isegi Euroopas, kus me oleme relvastatud vägivalla ajastu pöördumatult lõppenuks kuulutanud, on sõda võimalik. „Lääs on teinud kõik, et sõda Euroopas ära hoida, kuid Venemaa tegi samal ajal kõik, et sõda alustada,“ ütles president Karis. „Nüüd peame mitte ainult Eestis või Balti riikides, vaid terves Euroopas harjuma mõttega, et rahu ei pruugi kesta igavesti. Ja peame olema valmis vajadusel vabadust lahinguväljal kaitsma.“
President Karise sõnul tähendab see juba täna tuntavat mõju meie igapäevaelule, mis käib kaasas meie ja liitlaste pingutustega toetada Ukrainat ja ohjeldada Venemaad. „See puudutab meid kõiki ja me kõik tunneme nüüd ühel või teisel viisil Venemaa algatatud sõja mõju,“ ütles riigipea. „Ma tean, et paljudel on senisest veelgi raskem toime tulla. See vastupidavus ja kannatlikkus, see lisakoorem, mida ma teilt palun, ei ole lihtne kanda. Aga aidates Ukrainal võidelda ja kaitsta ennast, kaitseme me ka Eestit ja rahu Euroopas. See ongi meie vabadusvõitlus.“
Kuressaare keskväljakule olid üles rivistatud kaitseliitlased, Naiskodukaitse, Kodutütred ja Noored Kotkad. Lisaks partnerid Politsei- ja Piirivalveametist ning Päästeametist ning lõunanaabrid Lätist ühe rühmaga. Välisriikide esindajatest osalesid paraadil liputoimkonnad Soomest, Leedust, Poolast, Ameerika Ühendriikidest ja Tapal paiknevasse liitlaste lahingugruppi (NATO Battlegroup Estonia) panustavad riigid Prantsusmaa, Ühendkuningriigid ning Taani.
Vaba Eesti Sõna on ainuke USA-s ilmuv eestikeelne ajaleht. Lehte annab kord nädalas välja 1949. a. asutatud aktsiaselts The Nordic Press, mille peakontor asub New Yorgi linnas. Vaba Eesti Sõna kajastab Ameerika eesti kogukonna elu, talletades seda ka järgnevatele põlvedele ning toetab eesti keele, kultuuri ja traditsioonide säilimist Ameerika Ühendriikides.
Eestis mälestati 1944. a. suurpõgenemist Esmakordselt tähistati Eesti rahva suurt põgenemist rahvusvahelise kon-verentsiga “1944 suurpõgenemine ja meie” 19. septembril 2022. Selle korraldasid riigikogu Välis-Eesti toetusrühm, Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu (ÜEKN) ja Tammepuu Eesti Klubi. Konverentsi modereeris Iivi Zajedova. Koordinaator ja tehniline...
President Alar Karis lendas Londonist, pärast kuninganna Elizabeth II matusetalitust, New Yorki, et osaleda 22.-23. septemb-ril ÜRO Peaassamblee 77. istungjärgu kõrgetasemeli-se avanädala üritustel ja kohtumistel. Peaassambleel pidas president Alar Karis oma ametiaja esimese riigikõne ÜRO-s, milles ta keskendus ÜRO rollile...
Kalev Vilgats, ajakirjanik Esmaspäeval alustas sügisistungjärku Eesti riigikogu. Kõigepealt tuleb neil ära klaarida suve algusest jäänud sasipundar peretoetustega ja ilmselt veel sel nädalal võetakse vastu elektri universaalteenuse eelnõu, mis seadusena hakkab kehtima 1. oktoobrist. „Kõigepealt soovitan iseennast!“ Valitsusliit elas üle...