

Põndi kask asub Laimjala vallas Kahtla laiul. Selle põlispuu juurde pole lihtne pääseda. Nagu paiga nimigi ütleb, peaks puu asuma omaette väikesel saarel või laiul. Nii see üle 100 aasta tagasi ka oli. Praegu on Kahtla laid maapinna kerkimise tõttu Saaremaaga ühte kasvanud. Kuigi Põndi kase juurde minekuks tänapäeval lausa läbi vee kahlama ei pea, on puu juurde pääsemine keeruline ja vaevarikas. Ligi 10 km pikkune tee, mis suurelt maanteelt puuni viib, on sõiduautoga peaaegu läbimatu. Kohati on teel takistuseks ohtlikud augud või kivid.
Kes ei pelga jalavaeva, saab tasuks elamuslikke vaateid. Kaunid kivised lahekäärud vahelduvad rooväljadega, need omakorda kuivade kadastike, kaasikute ja männikutega.
Põndi kask asub kõrvalises paigas keset noort lehtpuumetsa. Pole kahtlust, et põliskask on ümbritsevatest puudest mitu korda vanem. 1997. a. oli kase kõrgus 21 m ja tüve ümbermõõt 238 cm. Lähimate külade inimesed teavad kõnelda, et inimpõlved tagasi asus kask keset lagedat karjamaad ja paistis kaugele merele. Kaluritele, kes sealsetes vetes võrke sisse lasid, oli Põndi kask tähtsaks maamärgiks. Praegu hakkab puu juures silma kummaliselt haraline võra. Ilmselt on latv kunagi ammu viga saanud ja vigastuse kohalt on oksad hakanud igasse kaarde laiali kasvama.
Pole kahtlust, et see puu on väga vana. Põlispuu tüvi on suurelt osalt pehkinud ja seetõttu puiduproovi järgi tema vanust määrata ei saa. Leidsin puu naabrusest kasekännu, mis oli umbes sama jäme kui Põndi kask. Kännult võis loendada aastarõngaid. Nende järgi oli võimalik selgitada, kui palju aastaringe kännu ristlõike ühel sentimeetril keskmiselt leidub. Eeldades, et Põndi kask on samas kasvukohas jämenenud ligikaudu samasuguse tempoga, arvutasin tema võimaliku vanuse - 300 aastat. Eluiga, mis näiteks tamme kohta ei ole midagi erilist, on kase puhul rekordiline. Teist nii vana kaske pole Eestis teada.
Hendrik Relve. Põlispuud. Tln., 2003

