FASD esinemissagedust ei ole kõikjal uuritud. Diagnoos eeldab spetsiifilist meditsiinilist ekspertiisi ja nii jäävad paljud juhtumid avastamata või pannakse vale diagnoos. USA-s ja Euroopas üldiselt hinnatakse FASD esinemist ühel protsendil inimestest, Itaalias kohati 2-4% ja veelgi enam Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Venemaal. Soomes sünnib igal aastal 600-3000 alkoholi poolt kahjustatud last.
“Kui sünnikahjustuse põhjustajaks on raseduse aegne alkoholi tarvitamine, on selle diagnoosimine ülioluline juba ka sellepärast, et ennetada edasiste juhtumite tekkimist,” ütles Eesti Karskusliidu esimees Lauri Beekmann. “Erinevalt paljudest traagilistest kahjustustest, mis võivad meie lapsi ohustada, on FASD 100% ennetatav. Kui ühiskond ei mõista ja teadvusta selle probleemi suurust, ei võeta seda kunagi piisavalt tõsiselt ning see ärahoitav kahju rikub ka edaspidi sadade ja tuhandete inimeste elu.”
Eeldus, et kõik teavad, et raseduse ajal peaks alkoholist hoiduma ei pea paraku paika. Juuli alguse avaldatud Cambridge´i Ülikooli uurimuse kaudu selgus, et 33% Suurbritannia naistest on raseduse ajal alkoholi liigtarvitanud ja 75% naistest tunnistas alkoholi tarvitamist mingil raseduse perioodil. Iirimaal oli see protsent koguni 82, Uus-Meremaal 56 ja Austraalias 40.
Alkohol on teratogeen ehk aine, mis võib tekitada loote arenevas ajus väärarenguid. Lootel kirjeldatakse alkoholi teratogeenset toimet silmadele, näole, hammastele, skeletile, südamele ja kõige enam närvisüsteemile. Ükskõik, millisel raseduse perioodil naine alkoholi tarvitab, toimib see lootele alati, sest alkohol läbib platsenta täielikult. Kogus, mis võib olla ohutu emale, võib olla ohtlik arenevale lootele.
Fetaalse (e. loote) alkoholisündroomi (ing.k Fetal Alcohol Syndrome – FAS) diagnoosimise kriteeriumideks on välised tunnused näos (väike pea ja silmad, omapärane silmade lõige, madal laup, õhuke ülahuul, lamedad ülahuule kurrud, madalal asetsevad kõrvad jne.), sünnieelne või – järgne kasvupeetus ja kesknärvisüsteemi kahjustus. Kesknärvisüsteemi häired võivad olla strukturaalsed, neuroloogilised või funktsionaalsed. Kaasneda võivad arengurikked teistes organites (süda, kopsud, neerud jne).
FAS-i kõige tõsisemaks probleemiks on kesknärvisüsteemi kahjustus. Kahjustussümptomid ilmnevad enamasti hilisemas eas madala IQ-na, aeglase arenguna, käitumishäiretena (hüperaktiivsus, suhtlemisraskus, korrale ja reeglitele allumatus), õpiraskustena (halb mälu, keskendumisvõime ja tähelepanuhäired) ja muuna. FASD lapsed omavad 19-kordselt suuremat tõenäosust sattuda kinnipidamisasutusse.
FASD raskeim väljendusvorm fetaalne alkoholisündroom (FAS) on mentaalse taandarengu juhtivaks põhjuseks lääne tsivilisatsioonis, kusjuures muidugi 100% ennetatav, Raseduse ajal ei ole tõestatult ohutut alkoholikogust. Kui joob ema, siis on sunnitud jooma ka laps!