Relativism
Mis on relativism:
Relativism on mõttevool, mis seab kahtluse alla inimese universaalsed tõed, tehes subjektiivseid teadmisi.
Relativiseeriv tegu on võtta arvesse kognitiivseid, moraalseid ja kultuurilisi küsimusi, mida peetakse tõeks peetavaks. See tähendab, et elukeskkond on nende kontseptsioonide kujundamisel määrav.
Relativiseerimine on eelnevalt kindlaks määratud tõde dekonstrueerimine, otsides teise poole vaatenurka. Kes oma arvamusi relativiseerib, on see, kes usub, et on ka teisi tõde, samade asjade perspektiivid ja et ei ole tingimata üks õige või vale.
Relativismi kohaldamise esimene samm ei ole kohtunik. Teise tõe või käitumise võõrandumine aitab paradigma dekonstrueerida ning on oluline ümber kujundada tegureid, mis on seda ehitust mõjutanud.
Relativism on seotud peamiselt inimteaduste, nagu antropoloogia ja filosoofia teadmistega.
Keerukas relativism
Niinimetatud Sophistic Relativism on Kreeka filosoofia mõtteviis, mis kaitseb tõe subjektiivsust. See, mida inimene usub ja kaitseb, olenemata sellest, kas ta on moraal või teadmine, on tema kontekstis.
Vt Kreeka sofisti Protagorase fraasi tähendus "Inimene on kõigi asjade mõõde".
Moraalne relativism
Sofistliku relativismi põhjal konstrueeritakse praegune nimeline moraalne relativism, mis põhineb sofistide tõlgendusel, et moraal on samuti oluline teadmiste ehitamise protsessi jaoks. Mis mõjutab hea ja kurja ideed. Hea on see, mis on ühiskondlikult aktsepteeritud, samas kui kõike, mis on vastu võetud moraalsest kõverast, peetakse kurjuks.
Usklik relativism
Usklik relativism läheb kaugemale moraalsest relativismist ning lisaks küsitlemisele, mis on seotud religiooniga otseselt seotud hea ja kurja mõistetega, seab kahtluse alla Jumala sõna kui ainus tõde. Ka seoses pühade raamatute meeste poolt tehtud tõlgendustega.
Kultuuriline relativism
Kultuuriline relativism on antropoloogiline kontseptsioon, mis määratleb, et rühma harjumuste, uskumuste ja väärtuste kogum, st selle kultuur, mõjutab seda, mida ta peab tõeks. Kultuuri relativiseerimiseks ei tohi kõigepealt kohut mõista ja seejärel proovida mõista teise kultuuri omadusi, mis viisid teda tõde.
Kultuuriline relativism oleks etnotsentrismi vastand. Etnotsentriline mõtlemine on see, mis võtab arvesse ainult oma grupi moraali ja väärtusi teiste käitumiste tõlgendamiseks ning jõuab seega otsuste tegemisele oma isiklikust vaatenurgast, mida teevad teised grupid.
Vaata ka: Etnotsentrismi tähendus.
Kultuurirelativism kaitseb vastupidist, et teema kultuuri tuleb relativiseerida, see on uuesti läbi vaadatud, nii et teise seisukohast oleks arusaadav.
Lisateave kultuurilise relativismi tähenduse kohta.