Lee Maripuu, Swedbanki Eraisikute Rahaasjade Teabekeskuse juht
Eraisikute Rahaasjade Teabekeskus viis möödunud aasta lõpus läbi elanike rahaasjadega toimetuleku uuringu, et teada saada, kuidas inimesed ise hindavad oma majanduslikku seisu ja kuidas käitutakse finantsraskuste korral. Uuringust selgus, et 49 protsendil elanikest tuleb rahaasjadega rahuldavalt toime, 43 protsenti hindab oma hakkamasaamist heaks ja suudab rahaga ümber käia nii, et kuu lõpus jääb seda üle, ülejäänud 8 protsenti on aga alatasa rahalistes raskustes. Inimeste hinnang rahaga toimetulekule ei sõltu ainult sissetuleku suurusest, kuid mida suurem on sissetulek, seda paremini saadakse üldjuhul hakkama.
Paremini hindavad hakkamasaamist pered, kelle sissetulek on keskmisest suurem. Kõige sagedamini on rahalistes raskustes töötud. Esineb ka palgavaesust ehk olukorda, kus töötava inimese sissetulekud ei kata igapäevaseid kulutusi. Kui 1100 eurost suurema netosissetulekuga leibkonnad said rahaasjadega enamasti hästi hakkama ning nende seas oli kõige vähem alatasa rahalistes raskustes olevaid peresid, siis kõige madalamas sissetulekurühmas, kus pere kuu netosissetulek ulatus 400 euroni, oli ligi viiendik, kes tulevad vaevu ots-otsaga kokku.
Eestlase finantskäitumist iseloomustab vähene planeerimine ja juhuslikku laadi säästmine. Uuringu andmeil tekivad probleemid siis, kui peret tabab ootamatu suurem väljaminek, sissetuleku vähenemine või kadumine. Säästude puudumine paneb valiku ette: milline arve tuleks tasuda kohe ja mida annab edasi lükata. Ebapiisava rahalise tagavara tõttu kõnnivad paljud pered väga õhukesel jääl, ootamatud väljaminekud või sissetuleku langus võivad viia ebamõistlike finantsotsusteni. Kuigi teabekeskuse uuringus tunnistasid vaid üksikud inimesed raskusi kiirlaenuvõlgnevuste tagasimaksmisel, on pigem tegu ühiskondliku tabuteemaga, sest statistika näitab muud – hinnanguliselt on Eestis kiirlaenude tagasimaksmisega hädas kuni 40 000 inimest. Kahjuks ei tunnistata võlgnevusi ka oma lähedastele ja see teeb võlgades inimeste aitamise eriti keeruliseks.
Eestlased armastavad oma kodu, seda on näidanud mitmed teabekeskuse uuringud. Suuremate ja väiksemate võlgnevuste puhul peetakse kõige olulisemaks eluasemega seonduvate arvete tasumist. Kui 89 protsenti elanikest tasuks rahalistesse raskustesse sattudes esmalt kommunaalteenuste võlgnevuse, siis võrdselt ligi pooled tegeleks laenukohustuste ja telekommunikatsiooniteenuste võlgnevusega. Kodukulude, laenumaksete ja kommunikatsiooniteenuste eest tasumine on tähtsaim igas elanike rühmas.
Enamasti ei teki rahalised raskused üleöö, kuid raskest olukorrast väljasaamiseks ei ole harjumust ka abi ja nõu küsida. Pere ja lähedased on need, kelle peale rahaliste raskuste korral loodetakse.
Liiga sageli ollakse valmis võtma ühekordse rahasüsti SMS-laenuna, mis on pikemas perspektiivis kordades kulukam. Uuringus vastas vaid 1 protsent elanikest, et kiirlaen või laen teiselt pakkujalt on abiks juhul, kui pangale laenumakse tasumisega hätta jäädakse. Võlanõustajate juurde jõuavad leibkonnad, kes on laenumakse tasumiseks otsinud korduvalt abi kiirlaenudest. Laenuvõtjad leiavad end pahatihti kohustustest, mis ületavad kordades nende laenutaluvuse piiri ja millest väljarabelemiseks on ka spetsialistidel väga raske lahendusi pakkuda.
Kui inimene näeb, et ei suuda laenukohustust täita, on mõistlik kohe pangaga ühendust võtta ja püüda olukorrale lahendusi leida. Vahel võib olla suur abi väga väikesest asjast, näiteks maksekuupäeva muutmisest või maksepuhkusest. Rahalistesse raskustesse sattumise vältimise parim abinõu on pidev kulude-tulude jälgimine, suuremate ostude planeerimine, säästude kogumine. Rahaasjadest ülevaate omamine aitab teha teadlikumaid ja tarku finantsotsuseid.