Radikaliseerumine võib ühiskonnas süveneda, kui sellele vastata viha külvava poliitikaga, ütles Essexi ülikooli professor Shamit Saggar Tallinnas toimunud lõimumiskonverentsil. Tema sõnul on sellel, kui maailmas tulevad võimule viha ja vastandumist pooldavad juhid, katastroofilised tagajärjed.
Massiränne on läänemaailmale tuttav mõnikümmend aastat ning sama kaua on Lääs proovinud lõimida võõraid oma ühiskonda. Nüüd tulevad või on juba võimul poliitikud, kes lõhestavad ühiskonda, ütles Essexi ülikooli professor "Aktuaalsele kaamerale". See on tema sõnul katastroof.
"Ameerika Ühendriikides, osaliselt Suurbritannias ja võib-olla ka Prantsusmaal saavad võimule poliitikud, kes kuulutavad rahvuskesksust. See ei muuda ülesannet kergemaks, kui nad pakuvad lihtsat valikut - kas meie või nemad. Kõik tõendid näitavad, et inimestel on mitu identiteeti, mitu kuuluvust. See on katastroof, kui valitud poliitikud mängivad sellele oma poliitika kujundamisel," selgitas Saggar.
Tema sõnul on radikaliseerumisel neli eeldust - majanduslik kõrvalejäämine, muust ühiskonnast eraldumine, poliitikud, kes külvavad viha igasuguse opositsiooni vastu ning islami üleilmastumisega kaasnevad arengud.
"Ma olen väga pessimistlik praeguste USA ja osaliselt ka Suurbritannia juhtide osas, kes mängivad rahvustunnetel ja kutsuvad üles aeglustama muutuste käiku, kui valitsustel üldse on võimalik seda teha," ütles Saggar.
Tartu ülikooli kommunikatsiooniuurija Triin Vihalemm ütles, et radikaliseerumine toimub läbi suhtlusvõrgustike.
"Meie uuringud näitavad, et inimesed, kel on rohkem põhjust rahulolematuseks, on mingis mõttes kapseldunumad ja nende suhtlusringkonnad on väiksemad, nii et teatav tõenäosus sattuda millegi väga erilise peale, mis sind siis kaasa tirib, on väiksem," rääkis ta.
Briti uuringud näitavad, et stigmatiseerimine põhjustab radikaliseerumist - kui tervet inimgruppi hakatakse kahtlustama, muutuvad ka selle grupi mõõdukama osa vaated radikaalsemaks.
Toimetaja: Merili Nael