Justiitsminister Urmas Reinsalu (IRL) püüab kriitikat pälvinud asjaollu, et notarite sissetulekud on täiesti varjatud, tuua leevendust, algatades notarite ja kohtutäiturite sissetulekute avaldamise väljatöötamise kavatsuse.
ERR kirjutas juba aasta algul, et notarite ja kohtutäiturite sissetulekud on avalikkusele täiesti kättesaamatu info. Ülevaade sissetulekutest pole kättesaadav ei notari ega büroode kaupa, isegi mitte ühe koondnumbrina - selles riigi hallatavas valdkonnas on avalikkusel täielik teadmatus. Justiitsministeerium on selle eest kriitikat pälvinud ning saanud aru, et olukorda tuleks muuta.
Ministeerium tõdebki oma väljatöötamiskavatsuses: "Läbi meediakajastuste on avalik huvi viimasel ajal suurenenud ning ühiskonnal on tekkinud soov saada teada, kui palju teenivad notarid riigi poolt delegeeritud õigussuhete turvalisuse tagamise ja õigusvaidluste ennetamise ülesande täitmise eest ning kohtutäiturid riigi poolt delegeeritud riikliku sunni rakendamise eest."
Notarite ja kohtutäiturite töökohtade arv on riigi poolt reguleeritud: tänavuse veebruari seisuga on notareid ametis 93 ja kohtutäitureid 46. Kuidas nende sissetulekuid avalikustada, on veel otsustamata, kuid ministeerium on välja pakkunud neli varianti.
Üks versioon on, et notarite ja kohtutäiturite sissetulekud avalikustatakse individuaalselt, st kõikide notarite ja kohtutäiturite sissetulekud muutuksid avalikuks. Teise versiooni kohaselt avalikustatakse notarite sissetulekud piirkonniti, aga kohtutäiturite sissetulekud linnade kaupa (sissetulekud 15 linnas). Kolmas variant on avalikustada kõigi 93 notari ja 46 kohtutäituri kogu ametipidamise tulemusena saadud sissetulekud kummagi valdkonna kaupa kokku. Kõige tagasihoidlikuma plaani kohaselt avalikustatakse aga ainult notarite kogu ametipidamise tulemusena saadud tasude kogusumma.
Mastaapidest aimu saamiseks: notarid tegid 2016. aastal umbes 292 000 ametitoimingut, mille kõigi pealt maksid inimesed notaritasusid. Kohtutäituritel seevastu oli tänavuse märtsi kokku umbes 160 000 täitemenetlusvõlgnikku, kelle varade realiseerimise pealt nad oma sissetuleku teenivad.
Väljatöötamiskavatsuse peale saavad huvigrupid avaldada arvamust, kas sissetulekute avalikustamine on üldse vajalik ning välja pakkuda sobivaimat võimalust selle tegemiseks. Arvamust oodatakse Notarite Kojalt, Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Kojalt, andmekaitse inspektsioonilt ja õiguskantslerilt.
Eelnõu loodetakse valmis saada septembriks ja õigusakt võiks jõustuda järgmise aasta märtsist.
Toimetaja: Merilin Pärli