Eesti – Norra koostööprogramm “Green ICT"
Toetame ettevõtjate jätkusuutlikku arengut
Programmi eesmärgiks on toetada Eesti ettevõtjate jätkusuutlikku arengut ja lisandväärtuse kasvu. Toetuse abil suurendame Eesti ja Norra innovatsioonialast ärikoostööd ning ettevõtete lisandväärtust ressursisäästu edendavate projektide abil, mille tulemusena väheneb süsihappegaaside emissioon ning energiatarbimine, kasvab toetuse saajate iga-aastane käive ja ärikasum ning luuakse uusi töökohti.
Toetuse taotlemine on lõppenud.
Kelle jaoks on toetus mõeldud?
- Toetus on mõeldud Eestis registreeritud ettevõtjatele.
- Projekti partnerina võib kaasata juriidilisi isikuid Eestist ja Norrast, sh ettevõtjad, mittetulundusühingud, assotsiatsioonid, ülikoolid, klastrid jt.
- Partnerlusprojekti elluviimise eelduseks on partnerlusleping. Partnerluslepingu olemasolul saavad partnerid teha abikõlblikke kulusid ja rahaliselt panustada projekti finantseerimisse.
- Projektide elluviimisele rakenduvad riigiabist tulenevad tingimused ja kohustused.
Mis on toetuse andmise eesmärk?
Ressursside säästmine
Suurem kasum
Uued töökohad
Toetasime projekte kolmes valdkonnas
Projektid on suunatud tööstusettevõtete digitaliseerimise, tootearenduse ja ressursisäästlike lahenduste arendamise toetamiseks ja uudsete rohetehnoloogiate kasutuselevõtuks.
Oluline oli lahenduste ressursisäästlikkus ning suunatus süsihappegaaside emissioonide ja energiatarbimise vähendamisele.
Projektid on suunatud erinevate IKT-l põhinevate toodete ja teenuste arendamiseks, näiteks transport, energeetika jm. Ka võib IKT olla horisontaalne komponent tööstuse ja rohetehnoloogiate ning tervisetehnoloogiate projektides.
Lahendused aitavad kaasa infotehnoloogilistele arendustegevustele tervishoiusektoris. Toetatakse näiteks personaalmeditsiini valdkonna tegevusi uute IKT-toodete ja teenuste arendamiseks, mis on disainitud koostöös lõpptarbijatega.
Oluline on projektide sotsiaalmajanduslik mõju: suurem kasum ja uued töökohad.
Norway Grants
Toetuse taotlemine
Toetuse taotlemine on lõppenud.
Taotluse hindamine
Esitatud taotlusi hindasid sihtasutus ja hindamiskomisjon. Taotluse hindamisel võeti arvesse nii taotluses sisalduv kui ka muud andmed, mis on kättesaadavad avalikest andmekogudest. Hindamiskomisjoni ettepaneku põhjal teeb Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse juhatus rahastamise või mitterahastamise otsuse. Peale otsuse tegemist sõlmiti toetuse saajatega projektileping, milles täpsustati projekti elluviimisega seonduvad detailid, näiteks vahearuannete ja lõpparuande esitamise kuupäevad
Aruandlus
Esita projektiga seonduv aruandlus ja väljamaksetaotlused struktuurifondide e-toetuse keskkonna kaudu.
Jooksvate küsimuste tekkimisel oleme sulle alati toeks!
PÕHITOETUSSKEEMI JA VÄIKEPROJEKTIDE ARUANDLUSE VORMID JA JUHISED:
TÄIENDAVATE TEGEVUSTE VOORU ARUANDLUSE VORMID JA JUHISED:
Projekti etapid
Toetuse taotlemine on lõppenud.
Esitatud taotlusi hindasid sihtasutus ja hindamiskomisjon. Taotluse hindamisel võeti arvesse nii taotluses sisalduv kui ka muud andmed, mis on kättesaadavad avalikest andmekogudest. Hindamiskomisjoni ettepaneku põhjal teeb Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse juhatus rahastamise või mitterahastamise otsuse. Peale otsuse tegemist sõlmiti toetuse saajatega projektileping, milles täpsustati projekti elluviimisega seonduvad detailid, näiteks vahearuannete ja lõpparuande esitamise kuupäevad
Esita projektiga seonduv aruandlus ja väljamaksetaotlused struktuurifondide e-toetuse keskkonna kaudu.
Jooksvate küsimuste tekkimisel oleme sulle alati toeks!
PÕHITOETUSSKEEMI JA VÄIKEPROJEKTIDE ARUANDLUSE VORMID JA JUHISED:
TÄIENDAVATE TEGEVUSTE VOORU ARUANDLUSE VORMID JA JUHISED:
Abiks taotlejale
Loe lähemalt taotlusvoorude tingimuste kohta:
Täiendavate tegevuste taotlusvooru tingimused ja kord (2022 rahastatud projektid)
Varasemalt rahastatud projektidele kehtivad tingimused:
I põhitoetusskeemi tingimused ja kord (2020 rahastatud projektid)
II põhitoetusskeemi tingimused ja kord (2021 rahastatud projektid)
Väikeprojektide vooru tingimused ja kord (2022 rahastatud projektid)
Toetuse saamisest tuleb avalikkust teavitada. Teavitusviisid sõltuvad, kui suur on saadud toetus ning kas projekti on kaasatud Norra partner või mitte.
Norra finantsmehhanismi raames rahastatavate projektide logod
Eesti süvatehnoloogiaettevõte GScan sihib revolutsioonilise müüonkiirgusel põhineva tehnoloogiaga uut globaalset turgu – infrastruktuuriobjektide diagnostikat. 2018. aastal kukkus Itaalias Genovas kokku maanteesild, tragöödias hukkus 43 inimest. Paljud 20. sajandi keskel ehitatud sillad on jõudmas oma elukaare lõpuni ning vajaksid hädasti rekonstrueerimist. Näiteks USAs on hinnanguliselt 44 000 kehvas olukorras silda, millest kõik ei vaja küll kohest rekonstrueerimist, kuid mida tuleks tähelepanelikumalt jälgida. Probleem on selles, et paljude sillatüüpide puhul on diagnostika kas äärmiselt kallis või väga keeruline – siin tulebki appi Eesti ettevõte GScan. Ettevõtte patenteeritud tehnoloogia rakendab ohutut ja looduses esinevat müüonkiirgust, mis aitab näha materjalidest läbi paremini kui ühegi teise
Avaliku sektori uuendajaid ja ettevõtete esindajaid kogunesid täna Kultuurikatlasse kuulama kolleegide kogemuslugusid innovatsiooni loomisest ja hankimisest erinevates valdkondades. Konverentsi eesmärk on julgustada avaliku sektori organisatsioonide esindajaid katsetama, piloteerima ja tulevikku vaatama ning otsima lahendusi erasektorist. Konverentsi avanud majandus- ja infotehnoloogiaminister Tiit Riisalo sõnul peab avalik sektor olema innovatsiooni eeskujuks. „Eesti 2035 visiooni teostumiseks on meil vaja uusi ja paremaid lahendusi ehk innovatsiooni. Igal aastal tellivad riigiasutused ligikaudu 4-5 miljardi euro eest tooteid ja teenuseid, mis moodustab Eesti SKPst pea viiendiku. See tähendab, et riigihangetel on turul märkimisväärne ostujõud, millega saab anda hoogu Eesti ettevõtete innovaatilistele toodetele ja teenustele. On vaja
Täna, 9. oktoobril avas EASi ja KredExi ühendasutus rakendusuuringute programmi (RUP) viienda toetusvooru teadmusmahukate tootearendusprojektide ja rakendusuuringute elluviimiseks. Vooru eelarve on 15 miljonit eurot ning maksimaalne toetus ühele ettevõttele kaks miljonit eurot. Ettevõtete arendusprojekte aitavad ette valmistada ja läbi mõelda erinevate valdkondade spetsialistid. “Eesti majandusele uue hoo andmise eelduseks on üleminek teadmusmahukale majandusele ning seeläbi kõrgtehnoloogilise ekspordi suurendamine. Selliste tehnoloogiate väljatöötamine on seotud suure riskiga, mistõttu tuleb riik ettevõtjatele nii nõu kui ka toetusega appi,” sõnas EASi ja KredExi ühendasutuse rakendusuuringute osakonna juht Madis Raukas. Ta lisas, et RUP aitab ettevõtetel riske maandada ning arendustööd kiirendada. Taotlusprotsessis osalemise eelduseks on
Äripäeva Raadio saates jagas ärikonsultatsiooni ettevõtte Columbus Baltikumi tegevjuht ja Tööandjate Keskliidu Innovatsiooni Käivituskoja juht Ivo Suursoo viite praktilist sammu ettevõtete juhtidele ja juhtkonna liikmetele, mida digitaliseerimise projektide ja digiinvesteeringute peale mõeldes astuda. Esmalt aga suurtest digitaliseerimise trendidest rääkides tõi Suursoo välja automatiseerimise. „Tuleviku trendide mõttes võib põhimõtteliselt jagada ettevõtted kaheks – tööjõumahukad ettevõtted ja tootemahukad ettevõtted. Tööjõumahukates ettevõtetes on kindlasti üks trend hüperautomatiseerimine, millele tasub kohe ka tegelikult rongile hüpata. Tänane integratsioonitehnoloogiate areng võimaldab ebavajalikku tööd inimese jaoks vältida ja hulga käsitööd vahelt ära lõigata,“ selgitas ta. „Hea uudis on see, et automatiseerimise lahendused ei ole enam kallid. Väikeettevõtte
Selleks, et jääda konkurentsivõimeliseks, tuleb ettevõttel areneda. Nii on täna ilmselt vähe ettevõtteid, kes ei oleks mõelnud innovatsioonile. Millest alustada ja kuidas edu saavutada, selgitab innovatsiooniekspert Linus Bille rahvusvahelisest konsultatsiooniettevõttest Eicorn. „Innovatsioon hõlmab uute ideede kasutamist mingi töö tegemiseks ehk oluline ei ole mitte ainult tulemus, vaid tööprotsess, mida uuendust luues kasutatakse,“ selgitas Bille. Uuendust saab seejuures tema sõnul innovatsiooniks nimetada vaid siis, kui see loob väärtust või omab laiemat ühiskondlikku mõju. „Muul juhul oleks tegu lihtsalt leiutisega.” Kui soov on olemas, siis seistakse silmitsi küsimusega – millest alustada, et ettevõttes edukalt innovatsiooni teha? Enne praktilisi samme tuleks innovatsioonieksperdi sõnul
Sind võib veel huvitada:
Ringdisaini meistriklass
Reaalajamajanduse ja digitaliseerimise meistriklass loomeettevõtetele
Euroopa Horisont EIC Accelerator
Eurostars
Rakendusuuringute programm
Innovatsiooniosak
Intellektuaalomandi-alane strateegiline nõustamine
Loomeettevõtjate arenguplaani elluviimise toetus
Ida-Viru ettevõtjate teadmusmahukate tegevuste toetus
Digitaliseerimise meistriklass
Tootearenduse toetus
Teadus- ja arendustegevuse teenuseid pakkuva ettevõtja taristu toetus
Loomeettevõtjate ekspordivõimekuse arendamise toetus
Üliõpilaste inseneri valdkonna arendusprojektide toetus
Rakendusuuringute ja eksperimentaalarenduse nõustamine
Rakendusuuringute programmi väikeprojektide taotlusvoor
Tootmisettevõtja ärimudeli muutmise toetus
Arendusosak
Innovatsioonivõimekuse diagnostika
Sektoritevahelise mobiilsuse toetamine