Riigieelarvesse on 7 kuuga laekunud 25,729 miljardit krooni ehk riigieelarvest on täidetud 54,03 protsenti, teatas rahandusministeerium.
Sellest summast laekus juulis 5,024 miljardit krooni ehk 10,55 protsenti. Eelmisel aastal laekus riigieelarvesse seitsme esimese kuuga 23,85 miljardit krooni. Kokku on aastaga riigieelarve laekumine suurenenud 1,881 miljardi krooni võrra ehk 7,9 protsenti. Riigieelarvest on täpsustatud andmetel täidetud ilma toetuste summadeta 57,06 % ehk 24,096 miljardit.
Maksulisi tulusid laekus seitsme kuuga riigieelarvesse 21,697 miljardit krooni ning mittemaksulisi tulusid 4,031 miljardit krooni. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on maksutulude laekumine suurenenud 5,2 protsenti ja mittemaksuliste tulude laekumine 25,4 protsenti, mille hulgas omakorda välisabi toetuste laekumine on suurenenud 141,1 protsenti.
Tulumaksu on seitsme kuuga laekunud 3,745 miljardit krooni ehk 70,77 protsenti, sellest juulis 1,156 miljardit krooni ehk 21,85 protsenti. Seejuures füüsilise isiku tulumaksu laekus 475,9 miljonit krooni ja ettevõtte tulumaksu 680,2 miljonit krooni. Füüsilise isiku tulumaksu puhul oli tegemist esimese kuuga, mil laekumist ei mõjutanud tulumaksu tagastamine, lisaks toimus juulis aktiivne puhkusetasude maksmine. Selle tulemusena kasvas aastases arvestuses laekumine 14,4%. Samas on tulenevalt maksuvaba miinimumi tõstmisest seitsme kuu võrdluses laekumine vähenenud 4,1%. Ettevõtte tulumaksu laekumine on võrreldes 2003. aasta esimese seitsme kuuga suurenenud 21,4 protsenti. Sarnaselt 2003. aastale oli juuli ettevõtte tulumaksu laekumise rekordkuu, kuna seoses majandusaasta lõppemisega langeb suuremal osal ettevõtetest dividendide maksmine juunikuusse ja tulumaks laekub riigieelarvesse järgmisel kuul. Ettevõtte tulumaksu laekumiseks ootame 2004. aastal 2,45 miljardit krooni.
Sotsiaalmaksu laekus juulis 1,529 miljardit krooni ehk 9,92 protsenti ning seitsme kuuga on täidetud 58,40 protsenti eelarves planeeritud mahust. Võrreldes 2003. aasta sama perioodiga on sotsiaalmaksu laekumine suurenenud 9,9 protsenti. Sarnaselt tulumaksule mõjutas juulis laekumist eelkõige puhkusetasude maksmine, kuid üldine laekumise dünaamika viitab ka kiirele palgafondi kasvule. Sotsiaalmaksu laekumiseks ootame 2004. aastal 15,615 miljardit krooni.
Aktsiise laekus juuli lõpuks 2,959 miljardit krooni ehk 60,51 protsenti eelarvega kavandatust, sellest juulis 725 miljonit krooni ehk 14,8 protsenti. Võrreldes eelmise aasta esimese seitsme kuuga on aktsiiside laekumine kasvanud 18,87 protsenti.
Kütuseaktsiisi on eelarvesse seitsme kuuga laekunud 55,72 protsenti, millest juulis laekus 7,69 protsenti. Vastavalt ootustele hakkas juulist taastuma kütuseaktsiisi laekumine seoses aprillis soetatud varude otsa lõppemisega. Alkoholiaktsiisi on seitsme kuuga laekunud 58,78 protsenti riigieelarvesse planeeritust ning juulis laekus 183,3 miljonit krooni. Võrreldes 2003. aasta 7 kuu laekumist käesoleva aasta seitsme kuu laekumisega, on alkoholiaktsiisi laekumine kasvanud 21,53 %. Alkoholiaktsiisi oodatust parem laekumine on eelkõige tingitud alkoholi peaaegu piirangutevabast liikumisest Euroopa Liidu siseselt alates 1. maist. Tubakaaktsiisi on seitsme kuuga laekunud 74,88 protsenti eelarves planeeritust ehk 733,8 mln krooni. Juulis laekus sellest 357,5 mln krooni, mis moodustab aastaks prognoositust 36,5%. Tubakaaktsiisi hüppelise laekumise põhjuseks on tubakatoodetele 1. juulist kehtima hakanud kõrgemad aktsiisimäärad, millega seoses osteti juunis mitme kuu varud ette (juunis ostetud tubakatoodetelt tasuti aktsiis juulis).
Käibemaksu on seitsme kuuga laekunud 5,762 miljardit krooni ehk 44,98 protsenti eelarvest, sellest juulis laekus 577,1 mln krooni ehk 4,5 protsenti kavandatust. Käibemaksu laekumist mõjutas sarnaselt juunile ka juulis maksustamispõhimõtte muutmine EL-siseselt toimuvalt käibelt. Maksuhaldur prognoosib käibemaksu laekumist tavapärasele tasemele alates augustist.
Mittemaksulisi tulusid laekus seitsme kuuga 4,031 miljardit krooni ehk 45,66 protsenti, sellest juulis 987,5 miljonit krooni ehk 11,18 protsenti. Võrreldes 2003. aasta esimese seitsme kuuga on mittemaksuliste tulude laekumine suurenenud 25,4 protsenti. Arvestamata toetusi on mittemaksulisi tulusid laekunud seitsme kuuga 2,399 miljardit krooni ehk 69,8 protsenti. Juulis laekus riigieelarvesse kõige rohkem toetusi, kokku 713 miljonit krooni, millest ligikaudu poole andis Euroopa Regionaalarengu Fondist saadud toetus.
Augusti lõpus ja septembri alguses ootame laekumist riigieelarvesse EL-i struktuurifondidest summas 108,4 mln krooni, Ühtekuuluvusfondist 28,9 mln krooni ning Phare?st 151,7 mln krooni. Seni on augustis laekunud 72,1 mln krooni Phare toetusi.