Teele ja Pirkko andsid eelmisel nädalal aine sissejuhatavat tundi, järgmistel kuudel ootab noori ees külastused erinevatesse vabaühendustesse ja sotsiaalsetesse ettevõtetesse. Küsisime Teelelt, mida tema loodab, et noored sellest ainest kaasa võtavad.
Miks on oluline rääkida ettevõtlikkusest ühiskondlike probleemide kontekstis juba gümnaasiumis?
Kui täna mõeldakse ettevõtlusest ja ettevõtlikkusest palju siiski veel ärikontekstis, siis aine eesmärgiks on avardada ettevõtluse spektrit noorte jaoks ja näidata võimalusi just ühiskondlike probleemide lahendamise kontekstis. Mõjukate algatuste sündimiseks on meil vaja aktiivsemaid ja teadlikumaid ühiskonnaliikmeid. Gümnaasiumi klassides hakkavad noored mõtlema üha rohkem oma edasiste õpingute ja karjääri valikute peale ning see on hea võimalus antud valdkonda rohkem teadvustada.
Täna räägitakse palju, et uuel nn
Y-generatsioonil on teistsugused väärtused, näiteks mõtlevad nad oma tegevusel
rohkem kogukonna ja keskkonna mõjule. Kas usud, et nad on seetõttu altimad proovima uusi ettevõtlusvorme, mille eesmärk ei ole võimalikult suure kasumi
tootmine?
Ma usun küll. Y-generatsioonil roll mõjukate algatuste loomisel ja erinevate ettevõtlusvormide katsetamisel järjest kasvab. Ajakiri Forbes valib näiteks igal aastal välja alla 30-aastased ettevõtjatest mängumuutjad ning seal nimekirjas näeme juba mitu aastat noori sotsiaalseid ettevõtjaid, kes oma algatustega maailma muudavad. Eesti kontekstis on sotsiaalne ettevõte ettevõtlusvormina veel vähe teadvustatud, aga valdkonna edendamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks on viimastel aastatel tehtud olulisi samme.
Kui mina oleksin õpilane klassis, siis kuidas motiveeriksid mind kaaluma sotsiaalset ettevõtlust?
Ma usun, et igat inimest kõnetavad inspireerivad lood ja ägedad näited elust enesest. Seetõttu on oluline viia noored ka nö otse põllule ja näidata, kuidas erinevad vabaühendused ja sotsiaalsed ettevõtted igapäevaselt toimetavad. Järgmistel nädalate jooksul külastavad noored väga erinevaid algatusi, sh näiteks Uuskasutuskeskust, Serve the City’t ja Teeme Ära. Lisaks oleme kutsunud rääkima oma lugu karismaatilise ettevõtja, mitme ühiskondliku algatuse eestvedaja ja pikaajalise vabatahtlikku Rasmus Raski.
Mida Sa loodad, et noored sellest ainest kaasa võtavad?
Kindlasti ei saa nüüd kõigist kohe vabatahtlikke või sotsiaalseid ettevõtjaid, aga ma loodan, et noored oskavad edaspidi rohkem märgata ühiskondlikke kitsaskohti ning näevad võimalusi, kuidas nende lahendamisesse panustada. Ma usun, et selline mõtteviis on oluline igas eluvaldkonnas.
SA Kodanikuühiskonna Sihtkapitali nõukogu kinnitas NULA ühiskondlike algatuste inkubaatori tänavused starditoetuse saajad. Seekord valiti lahenduste hulgast välja kaks parimat, kes kumbki saavad pea 25 000 eurose starditoetuse. Toetuse saajaid valiti juba seitsmendat korda.
Viimased seitse aastat on Eesti rändesaldo olnud positiivne ehk siia on jõudnud igal aastal rohkem inimesi kui siit lahkunud. On ilmne, et selle aasta rändestatistikas kajastub suur hüpe Ukraina sõja eest pagenud inimestest, kuid Eestisse tullakse jätkuvalt ka mujalt. Võtmeküsimus on, kuidas aidata sisserändajail siin omale võimalikult kiiresti keel suhu ja jalad alla saada, et mitte muutuda koormaks sotsiaalsüsteemile. Praegu Tartus tegutsev sotsiaalne ettevõte Köömen just selle eesmärgi nimel tegutsebki. Heateo Mõjufond otsustas toetada Köömne tegevuse laienemist Tallinnasse ja sellega seoses palusime ettevõtte asutajalt Dan Pritsilt intervjuu, et teda ja tema missiooni Heateo kogukonnale lähemalt tutvustada.
Eesti suuremad pangad ja tehnoloogiaettevõtted võtavad enda juurde pikale praktikale 13 haridusjuhti üle Eesti, et nad saaksid uusi teadmisi ja ideid, kuidas veel paremini oma kooli juhtida. Seekordsete praktikantide seas on nii koolijuhte kui õppejuhte Tallinna linna, Tartu linna ja riigikoolidest, esmakordselt saadab oma koolijuhi praktikale Lääne-Harju vald. Praktikaettevõtete ringi lisandub kinnisvara korrashoidu ja tugiteenuseid pakkuv SOL Eesti.