Põllumajandusäri on riskantne, mõned Eesti osad kannatasid kuiva käes, aga Raplamaal ja Põhja-Eestis saadi head saaki.
„Mina ei ole sellel aastal lepinguid sõlminud. Eelmisel aastal sain lepingutega kõrvetada,“ kommenteeris teravilja kasvatava Puide talu peremees Mati Nurm. Tema sõnul olid eelmise aasta saagid oodatust väiksemad ja olid väiksed leppetrahvid, sest ei saanud koguseid kokku.
Nurme sõnul ei ole tal sellel aastal mingit ulmelist supersaaki. „Meil siin Lõuna-Eestis oli krooniline veepõud, mis oli tõsine häda. Eestis on saagi poole pealt erinev: need piirkonnad, mis sademeid said, on õnnelikumas seisus, meil on asi nukker,“ märkis ta.
Kõljala Põllumajandusliku OÜ juhatuse esimees Tõnu Post on saagiga on rahul. “Teravilja ja rapsi koha pealt oli saak normaalne, kui arvestada põuda ja seda, et Saaremaal on august olnud vihmane. Kõige selle valguses oleme saagiga rahul, suutsime nendes tingimustest parima välja võtta,“ ütles Post.
Eestimaa Talupidajate Keskliidu juhatuse esimehe Kalle Hamburgi sõnul said piirkonnad, kus vihma õigel ajal piisavalt tuli, head saaki, näiteks Raplamaa ja Põhja-Eesti. Jõgevamaa ja Tartumaa põllud kannatasid põua käes. Hamburg kasvatab oma Raplamaa talus vilja, rapsi ja kartulit. „Sellel aastal on Raplamaal saak kohati kaks korda mullusest parem. Eelmine aasta oli Raplamaal seevastu põud ning talupidamise ajaloos kõige hullem aasta,“ lausus Hamburg.