Vabariigi Valitsus kiitis heaks Sõrve looduskaitseala moodustamise(11)
Tänasel Vabariigi Valitsuse istungil kiideti heaks Kliimaministeeriumi poolt esitatud eelnõu, millega moodustatakse Sõrve looduskaitseala ja kehtestatakse selle kaitsekord. Kaitseala moodustamise eesmärk on tagada loodusväärtuste kaitse terviklikul loodusmassiivil ja ettepaneku selleks tegi Harku vald.
„Kogu Harku vald on tänast otsust pikki aastaid oodanud ja see on nii meile kui ka meie headele naabritele väga oluline, kuna riikliku kaitse alla võetav ala on viimane terviklik loodusmaastik Tallinna lähistel. Esimesed sammud selle suunas tehti juba pea kakskümmend aastat tagasi ja selle eesmärgi nimel on vallavalitsuse ja vallavolikogu erinevad koosseisud järjepanu töötanud ning selle taga on alati olnud meie kohaliku kogukonna tugev toetus.“ avaldas heameelt Harku vallavanem Katrin Krause.
„Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta, säilitada, taastada ja tutvustada terviklikku loodusmaastikku.“
Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta, säilitada, taastada ja tutvustada terviklikku loodusmaastikku, maastikuilmet, alal asuvaid looduslikke ja poollooduslikke kooslusi, elustiku mitmekesisust ja kaitsealuseid liike. Liigid, kelle elupaiku kaitstakse, on I kaitsekategooria merikotkas ja II kaitsekategooria karvasjalg-kakk, valgeselg-kirjurähn, laanerähn, kanakull, soomurakas, jumalakäpp, kõdu-koralljuur, pruun raunjalg, põõsasmaran jpt.
Sõrve looduskaitseala asub Harju maakonnas Harku vallas Ilmandu, Liikva, Muraste, Rannamõisa, Sõrve, Vahi ja Viti külas ning Saue vallas Vatsla külas. Kavandatava looduskaitseala territoorium on juba osaliselt kaitse all Vatsla merikotka, Sõrve merikotka, Vatsla kanakulli, Tugamanni kanakulli ja Sõrvemetsa käpaliste püsielupaigana – kokku 102,5 ha.
Viis sihtkaitsevööndit
Looduskaitseala planeeritav pindala on 2257,5 hektarit. Kaitsealal on viis sihtkaitsevööndit – Sõrvemetsa koosneb kahest lahustükist 19,3 ha ja 17,3 ha, Muraste raba 194,9 ha, Mustalepa 102,1 ha, Sõrve 501,8 ha ja Tugamanni 488 ha. Kaitsealal on üks piiranguvöönd ja sinna jääb 934,1 ha. Eramaid on kaitsealal 866,1 ha. Varasemalt kaitse all olnud olemasolevatest püsielupaikade sihtkaitsevöönditest läheb eramaad sihtkaitsevööndisse 41,3 ha. Lisanduvast seni kaitseta eramaast läheb sihtkaitsevööndisse 273,3 ha ja piiranguvööndisse 551,5 ha.
Kaitseala valitseja nõusolekul on eelnõu kohaselt piiranguvööndis lubatud näiteks ehitise püstitamine, välja arvatud hoonete püstitamine metsamaale ja liigirikkale rohumaale; lageraie hall-lepikutes pindalaga kuni 1 ha; veerraie kuusikutes kuni 2 ha; aegjärkne ning häilraie pindalaga kuni 2 ha.
Kaitseala piiranguvööndis on keelatud näiteks maavara kaevandamine, biotsiidi, taimekaitsevahendi, väetise kasutamine, v.a õue- ja põllumaal. Kaitseala sihtkaitsevööndis on kaitseala valitseja nõusolekul eelnõu järgi lubatud näiteks olemasolevate rajatiste hooldustööd ja olemasolevat maaparandussüsteemide hoiutööd. Kaitseala sihtkaitsevööndis on keelatud näiteks majandustegevus; ehitise püstitamine, välja arvatud tee või tehnovõrgu ning tootmisotstarbeta rajatise püstitamine ja loodusvarade kasutamine.
Määrus jõustub kümnendal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.