Varem astusid kaks jaapani rover asteroid Ryugu pinnale. Nüüd liideti nad maandumisseadmega. MASCOT eraldas Jaapani kosmoselaevast Hayabusa-2 ja maandus asteroidile, mis on Maa peal 326 miljonit kilomeetrit.
Sel ajal asus Hayabusa-2 asteroidi pinnast 51 m kõrgusel. Kui kõik läheb plaanipäraselt, siis paar minutit pärast kasutuselevõttu peaks seade mitu korda põrgatama ja peatuma. Siiski on raske ennustada, millises suunas ja mitu korda MASCOT hüppab. Peaasi on see, et ta ei olnud väga viskoosses piirkonnas (on suur oht ummikusse). Teadlased on katsetanud mitmeid stsenaariume eelnevalt ja on optimistlikud.
Vaatlustes registreeriti MASCOT ja Hayabusa-2 vaheline edukus. Järgnev värskendus näitas tegelikku eraldamisaega ja vahemikku seadme ja sondi vahel. Samuti ärge unustage, et MINERVA-II1A ja MINERVA-II1B (1,1 kg) roverid juba hüppavad Ryuga, mis käivitati 21. septembril. Nad maandusid edukalt ja hakkasid uurima 900-meetrise objekti maastikku.
Jaapani laev Hayabusa-2 läheneb Ryugu asteroidile 2. oktoobri 2018. aasta öösel enne MASCOTi kasutuselevõttu. Pilt on tehtud 130 m kõrgusel
Autonoomne MASCOT liikumisüksus kasutab ka hüppamise põhimõtet selle sees oleva metallist „pööratava hoova” abil. Maandumisvahend võib seda hooba kasutada asteroidipinnal olevate omavalitsuste jaoks. Andmete kogumiseks kasutage 4 seadet: kaamerad, radiomeeter, spektromeeter ja magnetomeeter. MASCOT peab kiiresti töötama, kuna aku on mõeldud ainult 16 tundi tööle ja seda ei saa laadida. Hayabusa-2 missiooni maksumus maksis 150 miljonit dollarit, mis algas 2014. aasta detsembris ja jõudis asteroidi orbiidile 2018. aasta juuni lõpus. Sondil on veel üks valikuline MINERVA-II2 rover, mida saab 2019. Hayabusa-2 läheneb objektile järk-järgult löögimehhanismi langetamiseks ja materjali kogumiseks moodustunud kraaterist. Kui kõik läheb hästi, toimetatakse 2020. aasta detsembris maa peale asteroidiproovid.
MASCOT sõiduki maandumiskoht (helesinine ala) Ryugu asteroidil. Mehhanism peaks hüppama mitu korda tagasi, nii et valiti lai ala.
Missiooni poolt saadud andmed võimaldavad paremini mõista päikesesüsteemi varajast ajalugu ja rolli, mida süsinikurikka asteroidid mängisid Maa elu tekkimisel. NASA-l on ka asteroidikaevandusmissioon. OSIRIS-RExi sond peaks 31. detsembril sisenema 500-meetrise Bennu asteroidi orbiidile ja tagastama proovid 2023. aasta septembris.