27.septembril kell 18.00 toimub Jääaja keskuses Äksis teemaõhtu
„MIS MEID OHUSTAB JA KAS EESTI ON HÄSTI KAITSTUD”
Teemat lahkab poliitik Marko Mihkelson.
Olete oodatud kuulama!
27.septembril kell 18.00 toimub Jääaja keskuses Äksis teemaõhtu
Tallinna Keskraamatukogu raamatukogubuss Katarina Jee külastab 23.-24.09 Järvamaad, Tartumaad, Tartut ja Lääne-Virumaad. Raamatukogubussiga on oodatud kohtuma kohaliku omavalitsuse otsustajad, raamatukoguhoidjad, ajakirjanikud ja kõik teised huvilised. Sõidu eesmärk on tutvustada raamatukogubussi kui ühte võimalikku lahendust, kuidas viia raamatukoguteenus lähemale hajaasustusega piirkondades elavatele inimestele.
Katarina Jee peatub Tartumaal Lähte Ühisraamatukogu juures 23. septembril kella 12.15-13.30 ja
Elva Linnaraamatukogu juures kella 14.30-16.10
Tartus, Küüni tänaval kella 17-19
Raamatukogubussi tutvustamisega maakondades soovivad raamatukoguhoidjad juhtida avalikkuse tähelepanu vajadusele tõsta raamatukoguteenuse kättesaadavust ja kvaliteeti. Raamatukogubuss ei asenda raamatukogu, kuid on täiendavaks lahenduseks raamatukoguteenusele juurdepääsu tagamisel olukorras, kus ühistranspordi liine ja sõidusagedust vähendatakse, või piirkondades, kus elanikud elavad väga hajali. Lisaks lugemisvara kättesaadavaks tegemisele saab raamatukogubussi kaudu viia inimestele lähemale abi riigi ja kohalike omavalitsuse e-teenuste kasutamisel. Samuti saab raamatukogubussi kaudu korraldada lugemisoskust ja –harjumust tugevdavaid tegevusi lastele ja noortele.
Raamatukogubussi Katarina Jee kahepäevast tutvustussõitu maakondades rahastatakse
Kultuuriministeeriumi raamatukogude arendamise programmi kaudu.
Ootame huvilisi raamatukogubussiga tutvuma!
Tallinna Keskraamatukogu
Foto: marguskupp.planet.ee
Laev on maailm – maailm on laev.
Kapteniks on naine – algul veidi laialivalguv, nõiduse kütkes olev. Aegapidi mehe ustavuse ja ohvrimeelsuse mõjul üha kaunimaks muutuv, tiibu kasvatav.
Laev on pidevas liikumises, ta ei randu iialgi.
Nikolai Baturin ” Lendav hollandlane”
Alates 10. septembrist, laupäeviti ja pühapäeviti kell 14.00 – 18.00 teeb Saadjärve Looduskeskuse ruumides ravimassaaži füsioterapeut Kelly.
Kelli on lõpetanud Tartu Tervishoiu Kõrgkooli füsioteraapia erialal, esindanud kõrgkooli rahvusvahelisel üliõpilaste massaaživõistlusel Leedus ning teinud ravimassaaži praktika Saksamaal.
Mis on ravimassaaž?
Ravimassaaž baseerub klassikalise massaaži võtetel ning aitab vähendada lihaspingeid, parandab kudedes ainevahetust ning stimuleerib lihastoonust. Ravimassaaži ajal keskendutakse enam probleeme põhjustavale piirkonnale. Vajadusel teostab terapeut ka passiivseid venitusi töödeldud lihasgruppidele.
Hinnakiri: Ravimassaaž kestvusega 60 min- 20.- / Ravimassaaž kestvusega 30 min- 10.-
Helista ja lepi teile sobiv aeg kokku!
Kontakt tel: +372 590 449 79
Õnn ei sõltu ruumide suurusest ega seinte siledusest — õnn mahub pisikessegi pessa. Ainult et see pesa peaks igaühel olemas olema. Kodu on suhteline mõiste — ta võib maksta muinasjutulisi varandusi või mahtuda ühteainsasse hinge. Kodu saab küll ehitada, kodutunnet vist mitte kunagi. Ei saa ju osta või ehitada unistusi, mälestusi, hääli, lõhnu ja värve, pole võimalik kinni maksta või vahetada meeleolusid, ootust ja igatsust, mis iga tõelise koduga kaasas käivad …
Vaikus ja üksiolemise võimalus kuuluvad samuti heasse kodusse, sest muidu me ei saakski vist iseendaks. Kodud on meie ja meie oleme oma kodude nägu. Ainult väga vähesed suudavad tugevad olla ka kodu kaitsvate seinteta — suurem osa kibeleb koju igal esimesel võimalusel. Enamik meist igatseb koju nii suure rõõmu kui suure murega — soe pliit või leige radiaator on väga tihti külmetava inimhinge ainsad soojendajad. Kodu on koht, kuhu koos oma kangekaelsuse, nõrkuste, hirmude ja häbiga peitu pugeda, kus haavu lakkuda ja valmistuda uuesti elu ründama. Kodu on ainus koht, kus hoida alles tunded, mis meisse endisse ära ei mahu ning seal saab oodata homset…
Igal meist peaks olema koht, kus oma ebaõnnestumised asendada lootustega, kus nutta ja kasvõi iseendaga rääkida, öö läbi üleval olla ja päev otsa magada kui tahtmist on. Ning lasta ajal, oma tujudel, ja iseendal enesest läbi voolata. Hea kodu on see, kus võib üksigi õnnelik olla, ideaalne kodu on see, millele polegi definitsiooni… Kodu — see on tunne.
Maire Aunaste, “Iseennast kuulates”
Need muusikud mängivad alati kirglikult ja iial ei komista nad ühegi noodiga.
Ritsikakontsert algab siis, kui saabub Maestro Pimedus ja tõstab oma Päikesele hüvastijätuks viipava taktikepi. Algab ritsikamuusika. Ühed ja samad, edasi-tagasi saagivad helijooned.
Ritsikate kuulamiseks võib augustiöisesse aeda tõsta mugavad leentoolid, süüdata küünlad ja riietuda pidukleiti või õhtuülikonda. Aga mitte midagi ei lähe kaotsi ka siis, kui kontserti nautida paku otsas istudes, teki sisse mähitult.
Juhani Püttsepp “49 aastaaega”
mutukilm.wordpress.com
Armasta puud, toda kurba vaevakaske, seda uhkesti taeva poole sirutuvat kuuske, toda mändi, mille punane koor räägib kiindumusest kõige hingava, kauni ja elava vastu; seda viletsat pajupuhmast, mis siin kaugel põhjas pole jõudnud isegi saada eneseks, vaid kasvab vitsakimbukestena otsekui leseks jäänud pere — lapsi palju, aga toitjat, keskset tüve, pole olemaski.
Armasta puud kogu oma hingepuhtusega, vaatle ometi kord tähelepanelikult puude lehti või nõelu, kas nad ei liigu, ei hinga, ei värise — see on ometi sama elu, mida elad ise. Nad elavad ja hingavad, see on tõsi, sarnaselt tuultes värisedes, päikeses kiirates, udus piisku pudendades.
Nii naerad, rõõmustad ja nutad sinagi.
Kas elava ja hingava vahel ongi mingit erinevust?
August Gailit, 1891-1960
William R. Forstcheni “Sekund hiljem” on hoiatusromaan sellest, mis saab siis, kui mõni riik või terrorirühmitus otsustab Ameerika Ühendriikide vastu kasutada elektromagnetilist impulssi (EMP), mis lööb rivist välja kõik elektroonikaseadmed, põhjustades sidevahendite, transpordi, valgustuse, veevarustuse katkemise. Ühe hetkega jäävad inimesed ilma kõigist igapäevastest mugavustest, neid ähvardab veepuudus ja nälg. Lisaks valitseb täielik teadmatus selle kohta, mis toimub. Kõik reeglid ja seadused kaotavad jõu ning kehtima hakkab tugevama õigus.
Romaani tegevus toimub ühes Põhja-Carolina väikelinnas, mille lähedal mägedes elab kunagine sõjaväelane, nüüdne kohaliku ülikooli ajalooprofessor John Matherson oma kahe tütre ja kahe kuldse retriiveriga.
Tõlkija Triin Aimla-Laid kinnitab, et raamatu “Sekund hiljem” lugemine ei ole nõrganärvilistele. Autor kujutab üsnagi võikalt, mis toimub sellise kriisi puhul näiteks hooldekodus või milline saatus ootab neid, kes põevad mõnd kroonilist haigust ja sõltuvad oma ravimitest. Loe pikemalt »