Keskkonnaagentuuri metsaosakonna peaspetsalist Heino Õunapi sõnul pole üraskikahjustuste ennetamiseks väga palju enam midagi teha, kui metsa seisukord on kehv ja üraskite levik on suur. Viimasel ajal on Eestis üsna tavaks saanud kuuse-kooreüraski kahe põlvkonna ja lõunapool Euroopas isegi kolme põlvakonna teke aastas. „Siis see ürask ikkagi tuleb,“ leiab ta.
Esmalt soovitab Õunap metsaomanikel üraski kahjustusi märgates kiirelt tegutseda. „Värskelt üraski poolt asustatud puud, kui koore all paistavad vastsed, nukud, peab saama õigel ajal raiutud.“
Natuke aitavad kahjustuste teket vältida biopreparaatide ja püüniste kasutamine. Kuuse-kooreüraskite vastu aitavad feromoonpreparaadid ja püünised. Õunap on ise erinevaid püüniseid kasutanud ja tulemused on näidanud, et üks püünis püüab kuskil 3000 üraskit ühe püünise kohta. Kui on tavaline mets, mõni üraski kahjustusega puu, siis on püünistest abi. „3000 üraskit on napilt see kogus, mis ühe kuuse peale metsas läheb. Üks püünis võib päästa ühe puu,“ täpsustas Õunap.
Kui üraski arvukus on olnud suurem, on Õunap püünisega saanud kuni 10 000 üraskit. „See päästaks juba kolm puud.“ Ta lisas, et eelmisel aastal, kui oli sadakond puud hävinud, oleks olnud vaja üles panna 30 püünist või rohkemgi veel.
Kui on juba suured kahjustused, nagu näiteks Lõuna-Eestis, kus on kahjustusi ühe hektari ringis, siis ei tee enam püünistega midagi. „Püünis püüab nii vähe,“ arvas Õunap.
Üraskikahjustustele vastuvõtlikuks teeb peamiselt põud ja puujuurte kahjustused. „Juurtekahjustustega puu ei saa niigi hästi vett kätte, kui tuleb põud ka, siis on nad hoopis hädas,“ leiab Õunap, miks juuremädanikuga puud on eriti hea saagiks üraskitele.
Metsaspetsialist lisab, et juuremädaniku levik on suuresti inimese teene, eriti aitavad selle levikule kaasa soojal ajal tehtud raied. „Vanasti metsatöid tehti talvel, raiuti kui oli külmem. Talved olid varem ka lumerikkamad. Nüüd käib raie aastaläbi. Juurepessu eosed levivad sel ajal, kui on temperatuur üle nulli, plusskraadidega. Kui sel ajal raiuda, satuvad seene eosed kännu pinnale ja hakkavad seal arenema ning juurepess asustab kännu ära,“ kommenteeris Õunap.
Juurekahjustuste vältimine aitab ära hoida hilisemaid üraskikahjustusi. Metsaomanik võiks vajadusel kasutada juurepessu vastaseid preparaate, mis aitavad oluliselt vähendada juurepessu levikut. „Müügil on looduslikud tooted, mis sisaldab juurepessuga konkureeriva seene eosmassi. Kui seda piserdada pärast raiet kändudele, siis konkureeriva seene eosed hakkavad kiirelt arenema ja ainult surnust puust toitev seen vallutab kännu pinna. Juurepessul ei ole mingit võimalust künnu peale tulla,“ täpsustas Õunap.