Ma arva, et me narrisime ikka konkreetseid lauljaid, mitte rahvuseid. ja minu arust me kõnelesime ka juudi lauljatest, arutades kas neeger saab olla juut. Eks me järgmisel aastal püüame paremini!
Frees
Tõnismäe pronksmees näikse mitme "tugeva salakütkega kaljuseina" küljes kinni olevat. Kas Ivan Orav saaks oma sepakäega siin ehk appi tulla ja häbipostis seisja vallapäästmiseks oma otsustava sõna öelda?
Karta on, et Orava käest jääb siin väheks. Ikka riik peab selle segaduse lõpetama.
MIKE
Miks sa nii lolli mehega nagu Mart Juur tegemist teed? Miks näiteks koos Anne Veskiga midagi ei kommenteeri?
See MIKE on vist Hillar Kohv, miks ta muidu Anne Veski järele igatseb.
pääsu
Tere! Kus võiks peituda sõna "vurle" juured?
Ma ei tea, aga väga oluliseks tõusis see mõiste Tammsaarel - "mats" ja "vurle". Loe Tammsaare artikleid!
UnoRaudkivi
V.a. hr. Andrus Kivirähk. Minu aastaid kestnud seni luhtunud omale riigiseaduses tagatud natsiseotusestvaba Eesti kodanikustaatuse nõude üksikasjadega peaks Teie olema tuttav, kuna saatsin Eesti Päevalehele, kõigile kuuele Riigikogus esindatud parteide juhtpoliitikutele ning paljudele teistele asutustele ja isikutele kergestijälgitava koopia minu kirjavahetusest Eesti õigusasutustega.
Rindesõdurid, ükspuha millises sõjaväeüksuses nad olid sõja ajal teeninud, on kõik kaitstud sõjaseaduse alusel poliitiliste riigivõimude poolt toime pandud (füüsilise või psühholoogilise) terroristliku väärkohtlemise eest. Eestit praegu valitsev riigivõim aga suhtub sõjaseaduslikele nõuetele erandlikult, üritades punaarmee vastu võidelnud eesti soost sõdalasi sõjaseaduse kaitse alt kõrvaldada selliseid ebaratsionaalseid väljendusi kasutades nagu “nad kansid Saksa armee poolt varutud mundreid, see seostas neid natsi kuritegudega” (Kristiina Ojuland), või nagu üks rahvasaadik Riigikogus hiljuti (18.04.06) väljendades teadmist, et nad läksid sõtta (sõdurivade alusel osaledes ainult bolševike (staliniste) vastases rindetegevuses!) “vastu oma tahtmist” (Mark Soosaar), jne. jne. Kas need on auväärsed väärtushinnangud sõduriseisusele või stalinistlikud röögatused risustamas Eesti rahva kultuuriruumi?
Olen väga huvitatud kuulmast Teie seisukohavõttu sel temal.
Ma arvan, et ega Soosaar väga ei eksinud, kui ta ütles, et sõtta mindi vastu oma tahtmist. Kes siis ikka tahab sõdida, pealegi võõras armees! Võib-olla mõni üksik padumilitarist. Ja midagi pole teha, saksa munder on saksa munder ja sellel on küljes oma ebameeldiv tähendus, mis tähendab, et selle mundriga ei saa uhkeldada. Võib-olla on see ebaõiglane paljude eesti meeste suhtes, aga maailm ongi kahjuks ebaõiglane. Minu jaoks pole mingit vahet, kas keegi teenis saksa või vene armees, igal juhul oli see üks suur jama.
tundmatu
mix te wremja tegemise lõpetasite?!see oli ülikõva kanal2 võiks neid osasi korrata tänu teile said populaarseks aiku ja pets ja muud loomad!tõeliselt naljakas oli!tänane rahva oma kaitse võttis suisa pisara silma see tuunikala pasteediga auto tuunimine oli ikka valus lax!way to go dude!jätkake samas vaimus!muide,kus need naljad sul üldse kaine peaga ja tellimise peale tulevad?et igast asjast saad nalja välja imetud,lihtsalt hämmastav!tehke teine saade vikerraadiosse&etvs kandke üle samaaegselt, pange kokku tandem võrno,oja,leinatamm,ja siis sa juurega nimi võiks olla-totaalne mõnitamine!inimesed saavad helistada ja midagi rääkida ja te siis kommenteerite nagu echo moskvas on saade osoboje mnenie!
Wremja lõppes, kuna kõik asjaoslaised väsisid. Telesaated ikka lõpevad kord. Mis puutub ühisesse saatesse Kreisi raadioga, siis meie Juurega oleme ka oma praeguse raadiosaatega ülimalt rahul. Viis meest korraga eetris - see on võimatu, nad karjuksid teineteist surnuks.
LeoLevala
Yere! Kommunist Heino Väli pani jutustuses "Veri mullal" oma tugipere perenaist vägistavale metsavennale suhu kõrgaatelised isamaalised loosungid just vägistamise ajal. Püüdsin talle selgeks teha, et kriisiseisundis inimesed hhpiski sõimavad oma vastaseid.Väli sai selle värdjaliku loo eest vist koguni mingi ENSV riikliku preemia.
---
Oma kohtlase Ivan Oravaga Te naeruvääristate meie rahvuslikke ideid analoogiliselt Heino Väliga. Primitiivne rahvuslus ongi tegelikult üksjagu naeruväärne, kuid olukorras, kus käib võitlus rahvuse püsimajäämise eest, võitleb Teie Ivan Orav väga edukalt vastaspoolel nii eestlasi naeruvääristades kui ka venelasi oma küündimatu "tiblatamisega" tarbetult solvates. Tean üht rahumeelset, kuid väga ebameekdivat vahejuhtumit ühes piirivalvekordonis Peipsi piiril, kus see Orava "tiblatamine" rikkus kõigil ilusa aastavahetuse, sest solvas ausalt meie piiri kaitsvaid kohalikke venelasi ning väga ebamugavalt tundsid end ka nende eestlastest kolleegid. Ootan Teilt senisest enam poliitilist vastutustunnet. Lugupidamisega M.A.
Kas tõesti käis vanahärra Orav Peipsi piiril kordonis tüli tekitamas? Vahi ätti! Igal juhul vabandan tema nimel!
tekno,
Hr.kivirähk,Teie huumor aitab tõsisena tunduvate asjade peale vaadata kui lõbusatele väljkutsetele. Tänan selle eest!
Andke palun väike retsept,kui teate mõnda, kuidas hajutada nõmedate viha kui nood kipuvad füüsiliseks minema aga kiireid jalgu kasutada ei saa. Parimatega!
Oi ma tea! Lollidega ongi raske, eriti kui nad vägivaldseks muutuvad. Mina kardan neid ka. Proovige ikka ära joosta!
Rops
Kas Teilt tasuks kunagi tulevikus oodata ka mõnda pikemat romaani postsovjetlikust ajast? Aeg, isikud ja sündmused suruvad peale ju väga rikkaliku materjali. Sellest 15 a kestvast konnatiigist oleks võimalik ja peaks kirjutama midagi huvitavat ka meie lapselastele. Midu nad ei saagi teada, mis ja kes olid need nn. alfad ning MEIE AJA KANGELASED.
Kes seda teab, mis tulevik toob. Aga põhimõtteliselt kirjutab kirjanik ju alati olevikust, ehkki raamatu või näidendi tegevus võib toimuda minevikus või hoopis välja mõeldud ajal ning maal.
K_O_D_A_N_I_K
Mida ja miks sa jood ?
Erinevaid jooke. Näiteks teed. Mahla. Kakaod. Õlut. Viina. Mõnda jooki joon janu pärast. Mõnda, näiteks pipraviina, siis kui on natuke vilu. Mõnda jooki seltskonna mõttes.
vanaema
Lugesin just täna hommikul Vargamäe vanu ja noori ja sain tööletulekuks hea tuju. Aitäh! Aga nüüd ka mure - ikka see pronkspuuslik, lipurüvetamine ja tülikad venelased. Ole hea ja mõtle, kuidas saaks selle platsi seal naljaga pooleks eestlastele vastuvõetavaks teha. No eile oli mul küll kahju neist vene naistest-lastest kes seal kuju all pühalikult vihmavarjude all valvet pidasid. Pai-pai!
Taageperal oli täna hea mõte, kuidas 9. mai söödavamaks muuta, see tuleb lihtsalt Euroopa Liidu ja teiste võitjariikide poolt enda valdusesse võtta ning asuda seal ise sõja lõpu puhul miitinguid korraldama. Pikad inglise ja prantsuse keelsed kõned - vaesed vene veteranid, kes peavad selle igavuse välja kannatama. Paraku aitab see ainult 9. mail, septembris, Tallinna vallutamise päeval oleks juba raske seda päeva riiklikul tasemel tähistada.
Neenetsiteesimenesuurkirjamees
Mis on tänaseks päevaks saanud suure pauguga alanust "Rehepapi" filmiversioonist? Kas saame kunagi näha antud teost filmilinal?
See mitte niivõrd ei alanud suure pauguga, kui lõppes suure pauguga. Ja pärast pauku on tühjus ning hammaste kiristamine! Aga pole hullu, raamat on ju olemas, tühja sest filmist.
kirp
Lugupeetud kodanik Kivirähk, Te olete lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Mis ajendas Teid toona ajakirjanikutööst loobuma? Kuidas jõudsite loominguni?
Marek Mühlberg
Ma ju ei ole loobunud, ma kirjutan igal laupäeval Päevalehes. Ega ma pole kunagi sellist tavalist ajakirjanikutööd teinud - et intervjuud ja uudisnupud... Kui ma ülikooli astusin, olid mul komisjonile esitamiseks kaasas Pikris ilmunud humoreskid. Midagi muud ma varem kirjutanud polnud ja ega ma hiljemgi ajalehte kuigi palju muud ei kirjutanud kui naljajutte.
zbx,
kas pähklivalik sai kõik nahka pistetud?
Kus sa sellega! Peaaegu kõik jäi alles. Palju sa siis ikka jaksad öösel süüa?
Lutzky,
Kivirähk, Juur ja Rahva Oma Kaitse 15 aasta pärast?
Tähistame eetris olemise hõbepulmi.
Lutzky,
Kas ja kui palju kasutate huumoripisikulist lähenemist oma eralus (st. tuttavate, sugulaste jne suhtlemisel)?
No ikka kasutan, ega ma siis raadios ja lehes teesklemas ei käi. Kodus on ka tore lora ajada.
Lutzky,
Millal on loota uut raamatut by Kivirähk & Juur?
Ok. Aitab 3-st küsimusest. Mis Teid ikka piinata. Edu.
Vist mitte niipea, me pole Mardiga koos tükk aega midagi kirjutanud.
Kuuuurija
Eelmiste vastuste järgi jääb sust mulje kui tölplasest, kes ei oska paralleele näha, kui ei ole puust ette tehtud ja punaseks värvitud. Proovin siis küsimuse püstitada nii, et teema sulle lähedasem ja arusaadavam on. Sinu poolt takkakiidetud Vabaduse väljaku lilleparkimisjandi näitel küsin sinu arvamust, kas see, kui teatrietendusel blokeerida (näiteks potililledega) pool teatrisaali, jättes ise samas piletite eest tasumata kuid saates minema teatrikülastajad, kes on valmis piletit ostma ja raha maksma, on sinu arvates laiduväärt või kiiduväärt tegu?
Ütleme nii, et teatrisaal on ette nähtud teatrietenduse vaatamiseks ja publiku takistamine ja kiusamine on seal kurjast. Vabaduse väljak pole mõeldud autode ega Falcki tarbeks. Pigem on asi nii, et autod ja Falck takistavad ning segavad seal linnakodanikke, kes soovivad avaral platsil jalutada ning päikest võtta. Etenduse segajad tuleb saalist välja peksta. Sama kehtib Vabaduse väljaku väärkasutajate kohta.
Gazza
1.Kas olete nõus, et te olete humoristina tunduvalt parem kui kolumnistina? Kas pole tekkinud kavatsust Minu Krooni või midagi taolist uuesti tegema hakata?
2. Olen teie loomingu suur austaja, kuid Wremja raamatuna oli minu arust räige haltuura, et mitte öelda bullshit. Olete nõus?
Ei, Minu Krooni ma küll niipea uuesti tegema ei kavatse hakata. Aga eks ma ju suuremalt jaolt tegutsengi ilukirjanduse alal, kolumneid ilmub vaid kord nädalas.
Ja Wremja - nojah, see on maitse asi. Ütleme, et see oli niisugune väike vallatus. Meil endil Juurega oli hirmus lõbus seda kirjutada ja siiamaani, kui ma selle raamatu kätte võtan, hakkan mõne koha peal itsitama.
**************************************
Andrus Kivirähk (sünd. 17. augustil 1970) töötab kolumnistina Eesti Päevalehes, kus suur osa tema tekste on esmaavaldatud. Minu Krooni küljel on ta teinud rahva lemmikuks nii vana sepa Ivan Orava kui moekeiser Elmar Seljanka.
Tema raamatut "Rehepapp" müüdi juba 2004. aastaks üle 25 000 eksemplari, mis tegi ta 2000. aastate menukaimaks Eesti kirjanikuks. Kivirähk on tuntuks teinud sellised kangelased nagu Haista Gäng, Vähja Tiit, Heintz (lavastaja Eino Baskin), Lennu taadu jt.
Suurem sõnavahetus tuleb siis majja, kui mõnesse loosse satuvad Savisaar või kristlased. Aasta tagasi kurtis Eesti evangeelse luterliku kiriku Saare praostkond pressinõukogu kaebuses nr 55, et kirjutises “Küsimused Miki-hiirtele” halvustas Kivirähk nende usulisi veendumusi. Pressinõukogu arvas, et Kivirähk võib oma arvamust vabalt väljendada.
Teisipäeva õhtuti kommenteerib Andrus Kivirähk koos Mart Juurega raadiosaates Rahva Oma Kaitse nädala sündmusi.
Kivirähk alustas humoreskidega 15-aastaselt. Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna 32. keskkooli ja 1993. aastal Tartu ülikooli ajakirjanduse erialal. Aastast 1996 on Andrus Kivirähk Kirjanike liidu liige.
Ta on öelnud, et kirjutab päevas umbes kolm, kõige kauem neli tundi. Tavaliselt hommikuti, kui tütred koolis – pärastlõuna pole töötamiseks enam hea aeg. Siis on ta lastega, kohtub tuttavatega või ajab muid asju.
Andrus Kivirähk on sotsioloog Juhan Kivirähki vend. Ta on abielus Tähekese peatoimetaja Ilona Martsoniga ja kahe tütre, Kaarini ja Liisa isa.
Raamatud
"Ivan Orava mälestused" (1995; ilmus Päevalehes ning Rahva Hääles; 2001 Varrak (täiendatud trükk)
"Kaelkirjak" (1995; Tiritamm; 2000 Tänapäev)
"Õlle kõrvale" (1996; AS Vaho)
"Kalevipoeg" (1997; BNS)
"Vanamehed seitsmendalt. Jalutuskäik vikerkaarel" (1997; Loomingu Raamatukogu )
"Pagari piparkook" (1999; Kupar)
"Liblikas" (1999; Tuum)
"Sirli, Siim ja saladused" (1999; Varrak ja 2002)
"Rahva Oma Kaitse" (koos Mart Juurega) (2000; Tänapäev)
"Rehepapp ehk November" (2000; Varrak; soome keeles Otava 2002 "Riihiukko", tõlkija Kaisu Lahikainen)
"Romeo ja Julia" (2003; soome keeles Absurdia 2004 Romeo ja Julia, tõlkija Mika Keränen)
"Sibulad ja šokolaad" (näidendid; 2002; avaldanud koos Tõnu Ojaga)
"Lotte reis lõunamaale" (2002)
"Papagoide päevad" (näidendite kogumik; 2002)
"Vargamäe vanad ja noored" (2003)
"Romeo ja Julia" (2003)
"Limpa ja mereröövlid" (2004)
"Vaene üliõpilane" (2004; sarjast "Kuulamisraamat")
"Vargamäe vanad ja noored lähevad Euroopasse" (2004)
"Wremja. Timur ja tema meeskond" (2004; koos Mart Juurega)
"Wremja. Zorro märk" (2004; koos Mart Juurega)
"Jutud" (kogumik; 2005)
"Adolf Rühka lühikene elu" (näidendiraamat; 2005)
"Vargamäe vanad ja noored tembutavad jälle" (2005)
Soomekeelses tõlkekogumikus "Tallinnasta pois – groteskia virolaista proosaa" (Absurdia, 2003) ilmusid Kivirähki jutud "Miesten kongressi" (tõlkija Petteri Aarnos), "Vahva nainen" (tõlkija Seija Kerttula) ja "Ugri" (tõlkija Iiris Heino).
Lavastatud näidendid
"Vanamehed seitsmendalt" (lavastatud Nukuteatris 1992)
"Sibulad ja šokolaad" (lavastatud Noorsooteatris 1993, VAT Teatris 1999)
"Jalutuskäik vikerkaarel" (lavastatud Eesti Draamateatris 1994)
"Rikka õelusel ei ole piire" (lavastatud Nukuteatris 1995)
"Suur lahing Petuulia linna all" (lavastatud Raadioteatris 1996)
"Atentaat Caesarile" (lavastatud Eesti Draamateatris 1997)
"Säärane soolikas ehk Kuidas Kreutzwald oma õnne leidis" (lavastatud Pärnu Endlas 1997)
"Kakand ja kakand" (lavastatud Pärnu Endlas 1998)
"Papagoide päevad" (lavastatud Eesti Draamateatris 2000; ise ka lavastaja)
"Hiired pööningul" (lavastatud Pärnu Endlas 2001)
"Rehepapp" (lavastatud Eesti Draamateatris 2001; lavastaja Hendrik Toompere juunior)
"Rehepapp ja näärisokk (lavastatud Eesti Draamateatris 2001)
"Eesti matus" (lavastatud Eesti Draamateatris 2002; lavastaja Priit Pedajas
"Uus jõuluvana" (lavastatud Eesti Draamateatris 2003; lavastaja Andrus Vaarik)
"Romeo ja Julia"
"Adolf Rühka lühikene elu" (lavastatud Eesti Draamateatris 2005; lavastaja Ingomar Vihmar)
"Teatriparadiis" (lavastatud Vanemuises 2006; lavastaja Ain Mäeots)
Stsenaariumid
"Setu vurle küüsis" (1993)
"Keegi veel" (1997)
"Tom ja Fluffy" (1997)
"Libarebased ja kooljad" (1998)
"Saamueli Internet" (2000)
"Lotte" (2000)
"Lepatriinude jõulud" (2001)
7-osaline teleseriaal "Vabariigi valvur" (1994–1995)
Tunnustused
1993: Lutsu huumoripreemia
1995, 2000: Eesti kirjanduse aastapreemia
1998: Friedebert Tuglase novelliauhind
2001: Virumaa kirjandusauhind
2006: Nukits – parim lastekirjanik (teos "Limpa ja mereröövlid")
Allikas: EPL Online / Wikipedia