Vise
KV-VIS-1
K: Mu viskekäsi läks hoogu võttes vastu puuoksa, ketas kukkus maha ja veeres mu viske sooritamise kohast ettepoole. Kas see oli vise?
V: Ei. Vise algab sellest, kui ketas liigub ettepoole kavatsetud suunas. Ketas, mis kukub maha või pudeneb käest enne hoovõttu või selle ajal, ei lähe viskena arvesse.
KV-VIS-2
K: Kas on mingeid piiranguid selle kohta, kuidas ketast visata? Näiteks, kas võib teha ainult oda (tomahawk) viskeid?
V: Selle kohta pole mingeid piiranguid, kuidas ketast visata. Võid visata tagantkätt, eestkätt, tomahawk’i, thumber’it või mis tahes muul viisil, mis pähe tuleb. Võid soovi korral visata isegi jalaga.
Avavise
KV-AVA-1
K: Kuidas tiialasid määratakse?
V: Korraldaja võib valida mitme meetodi vahel, kuidas tiialasid ja drop zone’isid määratleda. Ühes pargis leidub rohkem kui üht tüüpi tiisid. Kui kahtled, küsi korraldajalt. Järgnevalt on toodud mõned levinud viisid, kuidas tiialasid määrata: Kui on olemas kunstlik avaviske platvorm, millel ei ole märgistust, on tiialaks ala, mis eristub ümbrusest oma värvi, materjali, kõrguse ja/või tekstuuri poolest. Mõned avaviske platvormid on ehitatud nii, et eesotsas on jätkuala (follow-through area). Jätkuala võib olla tähistatud teise värviga või see võib olla lõik, mis jääb märgitud tiiala joone ette. Platvormi see osa, mis on jätkuala taga, on tiiala. Juhul kui märgitud on piirjooned (kas täieliku või osalise joonega, või nelja markeriga), on tiialaks piirjoonte sisse jääv ala. Kui tähiseks on markerid, on tiiala piiritletud markerite välisservaga. Kui kunstlikku avaviske platvormi ei ole, siis ulatub tiiala ristjoones kolm meetrit tiiala joone taha. Kui tiiala joont tähistab joon, kuulub tähistatud joon tiiala sisse. Kui tiiala joont tähistab kaks tiiala markerit, siis tiiala ulatub ette ja väljapoole tiiala markerite välisservani. Kui tii tähiseks on ainult tiiala märk või üks tiiala marker, jääb tii märgist või markerist ühele poole ja selle taha.
KV-AVA-2
K: Viskasin oma draiveri kõrgemal paiknevalt avaviske platvormilt. Kui ma lasin ketta lahti, jäi minu jala esiosa üle platvormi ääre rippu. Kas see on viskeasendi rikkumine?
V: Ei. Reegel ütleb, et kõik toetuspunktid peavad ketta vabastamise hetkel jääma tiiala piiridesse. „Toetuspunkt“ viitab mängija mistahes punktile, mis on kontaktis mängupinnaga (antud juhul avaviske platvormiga), mitte aga tervele kehaosale, nagu näiteks jalg. Üle serva rippuv jalaosa ei ole toetuspunkt, sest see ei ole kontaktis mängupinnaga, seega rikkumist pole toimunud.
Viske sooritamise koht
KV-VSK-1
K: Mu ketas maandus sillale, mis kaardub üle OB-oja. Kas jätkan mängu sillalt või on mu ketas OB-s, kuna see on oja kohal? Mis siis, kui ma seisan silla maapealsel osal?
V: Sild on näide sellest, kui üks mängupind asub vertikaalselt teise mängupinna kohal. Iga mängupinda käsitletakse iseseisvana. Kuni peakohtunik ei ole kuulutanud silda OB-alaks, on see seespool mänguala, olenemata sellest, kas mängupind selle kohal või all on OB. Kui kahe meetri reegel kehtib, ei saa seda siin kohaldada, sest ketas on mängupinna peal, mitte selle kohal. Seega markeerid viskekoha sillal ja karistust ei kaasne.
Viske sooritamise koha märkimine
KV-MÄR-1
K: Üks kogenematu mängija minu grupis keeras koha märkimiseks ketta ümber ja viskas sealtsamast. Mis on otsus?
V: See on markeerimisreegli rikkumine, kuna viskekoha markeerimiseks kasutati väära meetodit. Mängija esimene markeerimisreegli rikkumine toob kaasa hoiatuse.
KV-MÄR-2
K: Mu ketas on puu otsas kinni, otse tüve kohal. Kuidas ma seda märgin?
V: Kui ketta all on ruumi seda märkida, siis nii teegi. Kui ei ole, siis märgi esimesele võimalikule kohale piki mängujoont tagapool.
KV-VSA-1
K: Toetuspunkt on määratletud kui „mängija mistahes kehaosa“, mis puudutab mängupinda. Ometi on mängija keha ja mängupinna vahel peaaegu alati mingisugune riietuse kiht, näiteks jalanõu. Kas see ka loeb?
V: Jah. Väljendit „mängija mistahes kehaosa“ peaks tõlgendama nii, et sinna kuulub lisaks riietusele ka liikumisvahendid, nagu näiteks kepp või kargud (kui need pakuvad toetust).
KV-VSA-2
K: Kas ma võin puttimise ajal viske sooritamise koha taga oksast või millestki muust kinni hoida?
V: Oma viske sooritamise koha taga millestki toetuseks kinni hoidmine ei ole reeglite järgi keelatud eeldusel, et objekt on seespool mänguala. Samuti ei tohi seda liigutada, kuna viskeasend peab olema selline, mis tingib pargis asuvate takistuste vähima liikumise. Toetuseks ei ole lubatud kinni hoida teisest inimesest, sest see inimene ei ole osa pargist.
KV-VSA-3
K: Meie pargis on kaks horisontaalset vihmavee äravoolutruupi, mis väljuvad nõlva küljelt viske trajektoorile. Nende läbimõõt on umbes pool meetrit ning need on kaetud metallvõrega, mille vahed on piisavalt suured, et ketas võib läbi minna, kuid mängija mitte. Kui ketas siseneb truupi, siis kas mängija võib ilma karistuseta märkida ketta asukoha lihtsalt nõlvale, otse truubis oleva ketta kohale, kuna ketas on allpool mängupinda?
V: Jah. Truubi sisemus ei ole mängupind, kuid nõlv selle kohal on. Kui peakohtunik ei ole andnud juhiseid selle kohta, kuidas toimida ketta sattumisel nendesse truupidesse, siis võivad mängijad märkida nõlvale, otse ketta kohale ilma karistuseta.
KV-VSA-4
K: Mul on viske sooritamise koht ülesmäge, et teha lühike putt. Kas võin asetada oma tagumise jala viske sooritamise koha peale ja esijala viske sooritamise kohast ettepoole, et seejärel esijalg just enne vabastamist üles tõsta? Pärast ketta viskamist viib viskemoment mind viske sooritamise kohast tahapoole. Nimetan seda „fade-away“ putiks.
V: Jah, see on lubatud. Viskeasend oli ketta vabastamise hetkel reeglipärane ning pärast vabastamist ei astunud sa viske sooritamise kohast üle (sihtmärgile lähemale).