Kris on reisija, kuid hoolimata enda kirest ei olnud ta kunagi varem Maltal käinud. Niisiis broneeris ta lennu Tallinnast. Ent selle asemel, et veeta õhus neli tundi ja nädala Maltat avastamas, pidi ta ootama kaks tundi lennujaamas enne, kui sai teada, et tema lend on tühistatud. Kuid Kris oli kogenud reisija ning oli teadlik enda õigusest nõuda lennuhüvitist, mida ta tegigi lennuhüvitisi väljanõudva ettevõtte Skycop kaudu. Ent kuidas lennuhüvitise sissenõudmine ja Skycopi sugune ettevõte – tõenäoliselt suurim ja edukaim taoliste nõuete sissenõudja Baltikumis – täpselt töötab?
Miks kasutada lennuhüvitisi sissenõudvat ettevõtet?
„Olles Baltikumi suurim lennuhüvitisi sissenõudev ettevõte, tunneme suurt vastutust osutada Läti, Leedu ja Eesti lennureisijatele erilist tähelepanu,“ lausus Skycopi tegevjuht Lukas Raščiauskas. „Me ei karda õigust taga nõuda ja vajadusel ka kohtusse pöörduda.“
Kuigi määrusega (EÜ) nr 261/2004 kohustatakse lennufirmasid avama kanaleid, mille kaudu saavad kliendid lennuhüvitist otse nõuda, ei ole lennufirmad tihti nõus maksma või avaldama lennu häirituse tegelikke põhjuseid. Selleks ongi olemas Skycop – lennuhüvitisi sissenõudev ettevõte. Kui esitate nõude Skycopi veebiplatvormi kaudu, teeb süsteem esialgse kontrolli, et näha kas häiritud lennu eest on vähemalt potentsiaalselt võimalik hüvitist nõuda. Kui on, siis võite esitada vajalikud dokumendid ning lasta meie meeskonnal asja edasi menetleda. Meie eksperdid kontrollivad seejärel kas lennu eest on tõepoolest võimalik hüvitist nõuda ning kui on, siis esitatakse nõue lennufirmale. Mõned lennufirmad, nagu SmartLynx, teevad väljamakseid viivitamata. Õigupoolest saab Skycop uhkustada sellega, et on SmartLynx’ilt hüvitiste sissenõudmisel kõige kiirem ja edukam.
Kuid kui lennufirma keeldub maksmast hoolimata tal lasuvast seaduslikust kohustusest, võib meie ettevõtte pöörduda asjaga tsiviillennundusametisse või ka kohtusse. Krisi puhul ei olnud see vajalik, kuid isegi kui asi oleks läinud kohtusse, ei oleks ta pidanud tegema midagi muud, kui andma Skycopile nõusoleku protsessiga edasi minna. Firma ei ole kohtuasjades uustulnuk: ainuüksi sellel aastal võitis Skycop Leedus, Lätis, Poolas ja Hispaanias peaaegu 400 kohtuasja aidates peaaegu 600 reisijal saada hüvitist. Lisaks aitas Skycop tuhandetel reisijatel saada hüvitist kohtuväliselt.
Hüvitise nõudmine toetub EÜ määrusele
Määrus (EÜ) nr 261/2004 on kõige laiaulatuslikum kehtiv õigusakt, mis sunnib lennufirmasid hüvitisi maksma. Sama teevad ka regionaalsed õigusaktid – näiteks kehtivad sellised õigusaktid Ukrainas ja Iisraelis, kuid ühelgi neist ei ole sellist ulatust ja põhjalikkust nagu määrusel 261/2004. See kohaldub iga kord, kui väljalennu riigiks on EL-i liikmesriik (sihtkoht võib asuda ka EL-st väljaspool). Samuti kohaldub see siis, kui EL-is registreeritud lennufirma teenindatav lend väljub mis tahes kohast maailmas ja maandub EL-is. Tuletades meelde Krisi juhtumit, siis Malta on olnud EL-i liige alates 2004. aastast.
See on kõik kena ja tore, kuid mida see Krisile tähendas? Ainult seda, et tal oli õigus nõuda häiritud lennu eest 250 kuni 600 eurot hüvitist. Täpne summa sõltub lennuvahemaast: 250 eurot kuni 1500 km, 400 eurot 1500–3500 km (maksimaalses ulatuses ka siis, kui lend toimub täielikult EL-i piires) ja 600 eurot üle 3500 km vahemaa puhul. Kuna otselend Tallinnast Maltale on 2700 km, oli Krisil õigus 400 euro suurusele hüvitisele.
Lennuhäired, mille eest võib nõuda hüvitist on reglementeeritud
Selleks, et nõuda hüvitist häiritud lennu eest, tuleb seadusest tulenevalt teha kindlaks kas lend üldse oli selles mõttes häiritud. Hilinenud lendude puhul on lihtne: kui teie lend maabus üle kolme tunni planeeritust hiljem, loetakse seda hilinenuks. Olge siinkohal tähelepanelik: teie lennu väljumine võib hilineda üle 3 tunni, kuid kui see jõuab sihtkohta alla 3 tunnise hilinemisega, siis loetakse, et lend ei olnud häiritud.
Tühistatud lennu eest on võimalik nõuda hüvitist, kui lend tühistatakse vähem kui 14 päeva enne lennu graafikujärgse väljumise kuupäeva. Ehk kui lend tühistatakse siis, kui te lennujaama salongis seda ootate, siis see loeb. Just nii juhtuski Krisiga, kuna oli segadus pilootide töögraafikuga.
Iseäraseks näiteks on ülebroneeritud lennud. Lennufirmad teavad, et mõnikord jäävad mõned reisijad lennule tulemata. Müües rohkem pileteid kui on kohti, loodavad nad täita vabad kohad lisareisijatega. Kuid võib juhtuda, et lennule saabuvad kõik reisijad. Sellisel juhul palutakse osadel reisijatel enda kohast vabatahtlikult loobuda. Kui te enda kohast vabatahtlikult ei loobu ning teid lennust maha jäetakse, siis võite nõuda hüvitist ülebroneeritud lennu eest.
Ka hüvitist ettenägevates õigusaktides on sätestatud erandid
Kas näete seal kõiki neid kvalifitseerivaid tingimusi nagu „ei ole enda broneeringust vabatahtlikult loobunud“? Need on hilinenud ja tühistatud lendude jaoks, kuid erinevates vormides. Hüvitist makstakse, kui lend on hilinenud või tühistatud NING tõestatakse, et see oli lennufirma süü. Harilikult on lennuki maandumisrajale jäämise põhjuseks see, et lennufirma ajab sassi lennukite rotatsiooni ja meeskondade töögraafikud. Samuti võib olla maapinnale jäämise (või tagasipöördumise) põhjuseks mootorite, õhukonditsioneeri või ükskõik mille puhul tehtud puudulik hooldustöö. Nagu eespool juba mainitud jäi Kris reisist maha pilootide töögraafikuga tekkinud segaduse tõttu.
Tegemist võib tulla vääramatu jõu olukorraga, mispuhul lennuhüvitis häiritud lennule ei kohaldu. Kui teie lendu häirib halb ilm (väljumisel või maabumisel), lennujaama toimimisega seotud probleemid (töötajate streik, tehniline rike), sõda või terrorism, lennufirma ametiühingu streik või lennuki tootmisviga, siis ei ole teil õigust hüvitist nõuda.
Kris sai enda 400 eurose hüvitise kätte ilma kohtu sekkumata. Innuka reisijana usub ta, et iga lennureisija peaks olema teadlik hüvitise saamise õigusest, eriti kui lennufirmadel on turbulentsed ajad. Nii et, kui plaanite minna reisile või olete kogenud lennuhäireid, proovige Skycopi veebiplatvormi ning vaadake, kuidas me teid aidata saame.