Kõnealune uuring, mis postitati Buffalo ülikooli veebilehele ja mida esitleti Ameerika südameliidu kohtumisel, jõudis järeldusele, et kassid reguleerivad vererõhku paremini kui AKE-inhibiitorid. Kassid on sõna otseses mõttes tõhusamad vererõhu taseme reguleerijad kui moodne meditsiin.
Isegi WebMD on täheldanud, et:
1) Alzheimeri tõvega patsientidel esineb vähem ärevust ja emotsioonipurskeid, kui nad elavad koos loomast kaaslasega.
2) Aidsihaigetel loomaomanikel esineb vähem depressiooni kui lemmikloomadeta haigetel.
3) Inimesed, kes kannatavad kõrge vererõhu all ning võtavad endale kassi või koera, tulevad stressirohkete olukordadega toime teistega võrreldes madalama vererõhuga.
4) Südameinfarkti läbi elanud loomaomanikest haiged elavad teistega võrreldes pärast infarkti kauem.
Psühholoogiline tervendamine
Akadeemilises ajakirjas Frontiers in Psychology avaldatud uuring leidis, et suhtlemine loomadega - sealhulgas kassidega - aitas parandada inimese usaldusväärsust ning usaldust teiste vastu, vähendas agressiivsust, suurendas empaatiat ja parandas õppevõimet.
Nad jõudsid järeldusele: "Me oleme arvamusel, et oksütotsiinisüsteemi aktiveerimisel on tähtis roll paljudes psühholoogilistes ja -füsioloogilistes kaasmõjudes, mis väidetavalt avalduvad inimeste ja loomade suhtlemisel."
Kuna kassid mõjutavad meie oksütotsiinitaset, muudavad nad meid sõna otseses mõttes empaatilisemaks ja lahkemaks. Mina isiklikult leian, et loomad on spirituaalselt tervendavad olendid. Kui nendega suhelda, siis nad ei arvusta, usutle, halvusta ega klatši sind. Loomad lihtsalt pakuvad sulle armastust ja kiindumust. Kuna me teame, et nad meid ei arvusta, ei tunne me nende läheduses ka mingit ärevust. See osa meie ajust, mis aktiveerub siis, kui tunneme kohmetust või sotsiaalset ärevust, on loomadega suhtlemise ajal täielikus puhkeseisundis.