2009. aastal NATOsse astunud Albaaniat pidurdab Euroopa Liidu teel sisepoliitiline jagelemine: kuigi 90 protsenti albaanlastest toetab ühenduse liikmeks saamist, on üleminekuaeg kommunismist euroopalikuks demokraatiaks kestnud pea 30 aastat.
Albaania asevälisminister ütles "Aktuaalsele kaamerale" antud intervjuus, et Tiranal on kodutöö tehtud ja liitumiskõnelused Brüsseliga peaksid algama suvel.
Albaania pealinnas Tiranas elavad kõrvuti toretsev rikkus ja äärmine vaesus. Kuigi keskmine palk on riigis 300 euro ligi, liiguvad tänavatel edevamad luksusautod kui Brüsselis.
ERR kohtus Albaania asevälisministriga linna peaväljakul, mida ehivad mošee ja katedraal. Religioonide harmooniline kooseksisteerimine on seal norm, mitte erand, ütleb minister. Albaanlased liidab usk Albaaniasse ja Euroopa Liitu, ütleb minister Etjen Xhafaj.
"Üle 90% albaanlastest tahavad, et Albaania saaks Euroopa Liidu liikmeks. Me oleme teinud palju struktuurireforme, sisuliselt on kogu kodutöö tehtud. Justiitsreformiga on sooritatud viimane EL-i antud ülesanne. Nüüd loodab Albaania saada juunis positiivse hinnangu, et alustada liitumiskõnelusi," rääkis Xhafaj.
Kui uus põlvkond Albaania poliitikuid, kelle hulka kuulub ka Harvardis õppinud asevälisminister, seavad ühiskonna huvid parteide huvidest kõrgemale, võib Albaania olla aastal 2025 küps Euroopa Liiduga liituma, usub poliitikaajakirjanik Lutfi Dervishi.
"Tõeline väljakutse on ehitada üles Euroopa meie riigis, mitte lihtsalt EL-iga liituda. Kaheksa aastat võib olla piisav näitamaks, et meil on tõsi taga ja me tahame jagada samu reegleid ja väärtusi Euroopa perekonnaga," lausus ta.
Johannes Tralla veetis viis päeva Balkanil, et teada saada, mida nendes riikides Euroopa Liidust arvatakse. Vaata "Välisilma" kokkuvõtet tema ringreisist siit:
Toimetaja: Priit Luts
Allikas: "Aktuaalne kaamera"