Ajaloolises Vihula mõisas avati täna Lahemaa piirkonna esimene mõisa ujula- ja saunakeskus, kus 700 ruutmeetrile mahuvad neli uut sauna, 15-meetrine ujumisbassein, mullivannid ning lastebassein.
Mõisa tegevjuhi Heigo Vare sõnul on uue saunakeskuse lisandumine Lahemaale järgmine samm Vihula mõisa pikaajalistest plaanidest meelitada Virumaale lisaks kodumaistele turistidele aina rohkem ka välismaiseid külalisi.
„Kuigi tänavu on terve maailma turismi pea peale keeranud koroona, siis ühel hetkel on see möödanik ning turistid saavad taas vabalt liikuma. Viimased aastad on näidanud, et inimesed lähevad linnadest aina rohkem välja ning Lahemaa on oma eheduses kindlasti head turismisihtpunkt,“ selgitas Vare. „Nüüd on Vihula mõisa saunakeskusega Lääne-Virumaal juures üks võimalus nautida lisaks suurepärasele mõisapuhkusele ka vee- ja saunamõnusid.“
Uus ujula ja saunakeskus rajati Vihula mõisakompleksi vanasse karjakastelli ning see paikneb kokku 700 m2 alal. Keskus pakub lõõgastumiseks saunu, näiteks saab muistset saunatraditsiooni kogeda Metsavahi saunas ehk suitsusaunas, mida vanal ajal köeti ligi pool päeva ja saunaskäik venis sageli tundidepikkuseks ettevõtmiseks. Kaasaegses suitsusaunas saab samuti tunda tugevat suitsust aroomi ja nautida mõnusat, 100-kraadist kuumust.
„Need, kes kuumust ei talu või kellel haiguste tõttu pole kõrge kuumusega saunaprotseduur lubatud, saavad saunatamist endale lubada Karjapoisi saunas ehk kadakasaunas, kuhu sisenedes on tunda kohe sellele okaspuule iseloomulikku meeldivat lõhna,“ rääkis Vare.
Lisaks leiab saunakeskusest Mõisaproua sauna ehk sanaariumi, samuti aurusauna, 15-meetrise ujula, lastebasseini, külmaveebasseini ning kaks mullivanni.
Esimene kirjalik viide Vihula mõisa kohta pärineb 1501. aastast, mil Vihula (Vyoll) mõis kuulus parun Hans von Lodele. Taanist pärit von Lode perekond kuulus Eesti vanimate aadliperekondade hulka. 1703. aasta septembris, Põhjasõja ajal laastati ja põletati nii mõis kui ka selle ümbrus. 19. sajandi alguses sai Vihula omanikuks Alexander von Schubert. Vihula ehitati tänapäevasel kujul üles von Schubertite ajal. Tänapäeval koosneb mõis kahest peahoonest ja 25 ajaloolisest ning renoveeritud hoonest, mis on ümbritsetud 50 hektari suuruse pargiala ja metsaga. Pärast omaniku vahetust 2008. aastal on Vihula Mõis 12 aasta jooksul täielikult taastatud.
Vihula mõis kuulub Uniques Hotels hotelliketti ning pälvis eelmisel aastal European Hotel Awards auhinnagaalal „Parima ajaloolise hotelli“ tiitli Euroopas. Unique Hotels on Eesti hotellikett, kuhu kuulub lisaks Vihula mõisale veel neli hotelli: butiikhotell Von Stackelberg Hotel Tallinn, ärihotell Centennial Hotell Tallinn, Kreutzwald Hotel Tallinn ja City Hotel Tallinn.