TAGAKAANELT: Kunagi ennemuistsel ajal sündis Gonti saarel poiss, kellele oli saatusest määratud saada vägevaimaks võluriks tervel Meremaal. Võlurite kool andis talle ametiks hädavajalikud oskused, tõeliseks võluriks sai ta aga alles siis, kui oli seisnud silmitsi varjuga, pimeduse sünnitisega, mille ta ise oma edevuse ja upsakusega surnute riigist valla oli päästnud. See aga oli alles Raudkulli tee algus. Kuhu Meremaa muutlikud tuuled teda edaspidi kandsid, seda on võimalik lugeda Meremaa triloogia järgmistest raamatutest “Atuani hauad” ja “Kaugeim kallas”, mis ilmuvad samas “Merlini raamatukogu sarjas”
No ma ei tea miks ma varem Meremaa triloogiat pole lugenud. Nüüd on mul küll uus lemmik. Kindlasti loen edasi. Nüüd saab ju ainult põnevamaks minna. Meremaa võlur on esimene osa ja see räägib Gonti saarel sündinud võimetega poisist. Kuigi tal on suur vägi, on tal ka suur uhkus, mis toob talle kaasa valusa katsumuse. Imeilus lugu inimese olemusest.
TAGAKAANELT: Isaac Asimovi «Teraskoopad» kuulub tema robotilugude tsüklisse ja on esimene, kus tegutseb inspektor Elijah Baley. Sisuliselt ongi tegemist detektiivlooga. Kauge tuleviku inimkond elab Maal täielikult suletud linnades, kunagised kolooniad on iseseisvunud ja nende elanikud, välisilmlased tunnevad omal viisil muret Maa tuleviku pärast, sest selge on, et nii edasi ei saa. Paraku on üks neist jõhkral viisil tapetud ja süüdi saab olla vaid keegi maalastest…
Isaac Asimovi olen lugenud vaid korra. Siis lugesin tema Asumit. Ega ma sellest esimsest edasi polegi lugenud. See kosmose ulme pole ikka päris minu jaoks. Veel mitte. Aga ehk ühel päeval…
Teraskoopad on suunatud rohkem tulevikku, kus inimestega koos elavad robotid. Välisilma robotid on esmapilgul täiesti inimeste moodi, nad teevad Välisilmas ongi kogu ühiskond rohkem arenenud. Maalaste juures on roboteid vähe, need on selgelt äratuntavad ja oskavad teha vaid konkreetseid ülesandeid. Kui välisilmas toimub mõrv, saab mõrvariks olla vaid maalane.
Inspektor Elijah Baley hakkab mõrva uurima välisilmlasest partneri, humanoidse roboti, R. Daneel Olivawiga.
Lugu on üsna tempokas ja üsnagi kõnekas ka tänapäeva ühiskonnas, kus aina enam teevad töid ära robotid. Mõrvari arvasin enne lõpplahendust ära, aga see ei teinud lugu sugugi kehvemaks.
LVK 2021 teema nr 2 Läti, Leedu või Soome autori raamat
TAGAKAANELT: Mina olen Ella. Olen ikka veel teises klassis. Meil on tore klass ja tore õpetaja. Või siis oli. Õpetaja nimelt kadus ära ja meie saime loto peavõidu. Ella ja ta sõbrad seiklevad jälle. Sel korral leiavad nad loto pileti, kaotavad selle ära, otsivad alibit, järgnevad juht lõngale, tühjendavad õppevahendite ruumi ja täidavad selle uuesti. Taas kord pakub lugu lõbu lastele, põnevust isadele, häid nõuandeid emadele ja lohutust õpetajatele.
Ella lugusid olen ennegi lugenud ja siis on need tundunud väga mõnusad ja värsked. Seekord polnud enam lugu eriti uudne ega naljakas. Ilmselt olen nendest naljadest nüüd lõpuks välja kasvanud. Samas pakkus raamat mulle õpetajana tohutult lohutust ja kergendust, et minu õpilased on ikka kordades kobedamad, kuigi jah, niimoodi õnne neil kahjuks pole.
TAGAKAANELT: Topi on väike šimpans ehk inimahv, kes elab loomaaias. Iga päev toob talle süüa tädi Lilli. Ühel päeval jääb aga tädi Lilli tulemata. Teine loomatalitaja Saara unustab puuriuksele võtme ette ning Topi põgeneb tädi Lillit otsima. Seejuures satub ta aga ühest ohtlikust olukorrast teise.Topi tegelaskuju mõtles välja lastekirjanik Jaan Rannap aastal 1970. Selle raamatu kordustrükk on pühendatud raamatu autori Jaan Rannapi 90. juubelisünnipäevale.
Ma kindlasti olen kunagi Topit lugenud. Aga mäletan sellest ikka väga vähe. Nüüd, kui on Jaan Rannapi juubeliaasta, on just õige aeg ka Topi seiklused üle lugeda. Topi on just täpselt nii armas ja ulakust täis ahvipoiss, kui üks ahvipoiss olema peab. Justkui inimlapsedki, mõned asjad lihtsalt kukuvad vahel pisut ebaõnnestunult välja.
Kodus mul ahvipoega pole. On hoopis kaks kassi, tuhkur ja viirpapagoid. Raamatuga oli nõus poseerima üks karvakera. Üldiselt ongi kassid minu lemmikud. Sellised iseseisvad ja mõnusad külma ilmaga kaissu võtta.
LVK 2021 teema nr 7 Anna autorile esimene võimalus (Oled kirjanikust palju kuulnud, teda soovitatakse, kiidetakse, aga Sina ei ole ühtegi tema raamatut lugenud, Sul on tõrge jne)
TAGAKAANELT: Mu nimi on Kärt ja suurena tahan ma saada kirjanikuks. See on täiesti vastu isa tahtmist, sest isa arvates peaksin tingimata hakkama ärinaiseks. Ei mõtlegi – minust saab kirjanik või üldse mitte keegi. Koolis hüütakse mind vahel Kördiks. Seda juhtub kõige vastikumatel päevadel, kui on kaks kehkatundi järjest ja ma ei jaksa lipata nii palju kui kästakse. Või kui olen hommikul kogemata hiljaks jäänud, sest buss hilines. Või kui Sten, Markus, Oliver, Marii, Krete ja Veronica on oma kõige hullemas olen-jube-vinge- tujus. Siis nad lihtsalt laiavad. Tüdrukud võrdlevad oma küünelakke ja poisid norivad tüli kõigiga, kes nende kampa ei kuulu. Mina muidugi ei kuulu.
Ma ei kuulu vist üldse mitte kuhugi. Ka oma perekonda mitte …
Mis võib juhtuda, kui üks poiss meeldib mitmele tüdrukule? Mida teha, kui koolielu käib närvidele? Mismoodi aidata ema, kes unistab kanadest? Kuidas jääda iseendaks, kui isegi isa sinusse ei usu? Ja miks on oluline tundma õppida elevanti?Mu nimi on Kärt ja suurena tahan ma saada kirjanikuks. See on täiesti vastu isa tahtmist, sest isa arvates peaksin tingimata hakkama ärinaiseks. Ei mõtlegi – minust saab kirjanik või üldse mitte keegi.
Koolis hüütakse mind vahel Kördiks. Seda juhtub kõige vastikumatel päevadel, kui on kaks kehkatundi järjest ja ma ei jaksa lipata nii palju kui kästakse. Või kui olen hommikul kogemata hiljaks jäänud, sest buss hilines. Või kui Sten, Markus, Oliver, Marii, Krete ja Veronica on oma kõige hullemas olen-jube-vinge- tujus. Siis nad lihtsalt laiavad. Tüdrukud võrdlevad oma küünelakke ja poisid norivad tüli kõigiga, kes nende kampa ei kuulu. Mina muidugi ei kuulu.
Ma ei kuulu vist üldse mitte kuhugi. Ka oma perekonda mitte …
Mis võib juhtuda, kui üks poiss meeldib mitmele tüdrukule? Mida teha, kui koolielu käib närvidele? Mismoodi aidata ema, kes unistab kanadest? Kuidas jääda iseendaks, kui isegi isa sinusse ei usu? Ja miks on oluline tundma õppida elevanti?
Kirjastus: Tammarraamat
Ilmumisaasta: 2021
Lehekülgi: 72
Häid sõnu selle kirjaniku kohta olen kuulnud juba 3 aastat. Iga natukese aja tagant tuleb mõni laps ja räägib õhinaga raamatutest “Et haldjad sind hoiaks”, “Katariina ja herned”, “Sõna vägi on suurem kui sõjavägi” või “Ära muretse mu pärast”. Aga mina pole suutnud ühtegi Kadri Hinrikuse raamatut kätte võtta. Ta on kuidagi teleekraanilt mulle nii armsaks saanud, et kartsin seda muljet rikkuda. Kui nägin raamatukogu uudiskirjanduse hulgas “Elevanti” otsustasin proovida. Ja ma olen meeldivalt üllatunud. Väga vahva raamat. Väga omapärase lõpplahendusega ja igati positiivse laenguga.
LVK 2021 teema nr 51 Raamat grupi albumist “Lugemise väljakutse tarkade kogu soovitab”
“MARU MÕRUD MANDLID” Mandleid on mitut sorti. On selliseid, mis kasvavad puu otsas ja millest tehakse maitsvaid küpsiseid. Ja siis on veel teistsugused mandlid, mis asuvad inimese kurgus ja neelus. Mis otstarve neil mandlitel on ja mis saab siis, kui nad muutuvad liiga suureks, nagu juhtus Maru ja Kuti omadega?Kas tead, miks on silmatilkade kibedat maitset ka kurgus tunda ja kuidas on võimalik, et spagett ninast välja ronib? Kuidas on üldse omavahel seotud kõrvad, nina, kurk ja silmad? Või kus asub maailma suurim kollivabrik? Ja kas pole tore, et pärast kurgumandlite operatsiooni lubatakse jäätist süüa nii palju, kui hing ihkab!
Kirjastus: Argo
Ilmumisaasta: 2020
Lehekülgi: 48
“KUTI KEEL” Õed-vennad Haldjas, Lumi, Maru ja Kutt saavad omavahel enamasti hästi läbi. Kuid ühel päeval juhtub nii, et Kutt näitab Lumile keelt ja viimane solvub selle peale hingepõhjani. Õnneks ei lähe Kutil nii halvasti kui ema jutustatud muinasjutus ühel terava keelega printsessil, kes kerjusele keelt näitas, mille peale tema keel väga pikaks venis ning ta pidi kurja vaeva nägema, et oma pika keelega rääkima õppida. Ent kui ta oli kõigilt vabandust palunud, siis muutus ta keel uuesti samasuguseks nagu enne. Lapsed saavad aru, et keele näitamine ei ole kena, jäägu see tiibetlaste traditsiooniliseks tervituseks. Aga miks tiibetlased näitavad keelt? Miks üldse keelt vaja on? Kas kõigil loomadel on keel? Kas mõnel loomal on koguni kaks keelt ning mis vahe on kahekeelsetel ja kakskeelsetel inimestel? Kui mitu erinevat keelt maailmas on? Maru, Kuti, Lumi ja Haldja keelel kibeleb alati mõni küsimus. Õnneks oskavad ema ja isa neile enamasti vastata
Kirjastus: Argo
Ilmumisaasta: 2020
Lehekülgi: 48
“LUMI JA KEVAD” Saabunud on kevad, aga Lumi aevastab. Muudkui aevastab ühtejutti. On tal külmetus või hoopis allergia? Küllap allergia, arvab ema. Millest allergia tekib ja kuidas meie organismi mõjutab? Mis on kõige tavalisemad allergeenid ehk ained, mis ülitundlikkust põhjustavad? Õietolm ja maasikad, keemiliste ainetega kirevaks värvitud kommid, koera- ja kassikarvad, tolmuhaldjad … Allergeene on palju, kuid õnneks leidub allergia vastu rohtu ja peagi saab Lumi jälle lasteaeda minna. Aga kevadel juhtub muudki – ja mõndagi sellest on seotud hormoonidega, mis nii inimeste kui ka loomade-lindude kehas üsna olulist rolli mängivad.
Kirjastus: Argo
Ilmumisaasta: 2021
Lehekülgi: 56
Seda autorit ja sarja soovitab Triin Olvet.
Ma olen väga vaimustused Els Heinsalu raamatust “Haldja saladus”. Nii ma siis olen silma peal hoidnud ja koju soetanud ka teised sama sarja raamatud. Mulle tohutult meeldivad need raamatud. Lahedad, mõnusa huumoriga ja harivad. Neid võib kohe mitu-mitu korda järjest lugeda ja ikka on midagi uut avastada, millele enne tähelepanu ei pööranud. Ja mulle tohutult meeldivad selle sarja Piia Maiste poolt loodud illustratsioonid.
LVK 2021 teema nr 50 Raamat Charles Dickensi sulest.
TAGAKAANELT: Charles Dickensi suurepärasest romaanist loeme Davidi raskest lapsepõlvest – lapsendamisest ekstsentrilise tädi poolt, lapsepõlvesõbra reeturlikkusest, karjääri alguse muredest, ebaküpsest noorest armastusest ning viimaks edust ja õnnest. Davidi lapsepõlve tundeline kujutamine on teinud «David Copperfieldist» ühe maailma kõige armastatuma romaani.
Inglise kultuurilukku ja koguni briti mõtlemisviisi on see raamat vähemalt niisama püsivaid jälgi jätnud kui näiteks «Kevade» Eestis. Imelise sujuvusega põimub selles teoses vahetu lapsepõlveelamus ja üldinimlik lapsepõlvenostalgia, traagiline ja koomiline.
See raamat on olnud mul lugemises väga pikka aega. Vahepeal on jälle paus olnud ja siis edasi loetud. Väga mahukas teos nii sisult kui lehekülgede arvult. Raamatus on tohutult tegelasi ja kui lugeda nii nagu mina (vahepeal pikemaid pause sisse tehes), siis läheb ikka omajagu aega, et kõik jälle meenuks.
Kuna tegu on klassikaga, siis ilmselt on see vähemal või rohkemal määral tutttav kõigile. Ma ei tea, kas ma olen enne lugenud nii mahukat teost. See raamat sisaldab tõepoolest kõike. Ja kuigi raamat sisaldas lehekülgede kaupa olustiku kirjeldust, pani see ikkagi kaasa elama David Copperfieldi raskele lapsepõlvele, tema noorukiaastatele ja väga naeruväärsele abielule Doraga ning lõpuks ka lõpuks õnne leidmisele Agnesega. Kõik loos olnud karakterid olid väga värvikad. Näiteks üdini pahatahtlik suli Uriah Heepi: kahvatu jume ja lõdva käepigistusega pugejalik tegelane, kes plaanitseb ainult halba või Dora, kes on küll imekaunis, kuid üdini lapsik ja rumal.
Mulle see raamat väga meeldis. Kuigi ühe korraga lugemiseks oli seda palju, siis võib-olla oligi mõnus selline rahulik ja aeglane kulgemine.
LVK 2021 Teemanr 36: Raamat mille pealkirjas on number
TAGAKAANELT: „Olid kord võlurid. Koputa kolm korda” on Cressida Cowelli, ülipopulaarse sarja „Kuidas taltsutada lohet” autori uue sarja „Olid kord võlurid” kolmas osa. Raamatu tegevus toimub Inglismaal kolm tuhat aastat tagasi, kui võluvägi oli veel päriselt olemas. Loo peategelased on omavahel sõjajalal olevate hõimude liikmed Soov ja Xar. Soov on sõdalastüdruk, kellel on võlulusikas ja võlusilm, Xar on võluripoiss, kelle käel on ohtlik sortsiplekk. Soov ja Xar on nüüd jooksus lindpriid, keda jahivad sõdalased, võlurid ja nende kõige hullemad vaenlased SORTSID … Kas nad leiavad sortsidest vabanemise loitsu koostisosad, enne kui Kuningsorts saab küüned taha võluväele-mis-hakkab-raua-peale? See rännak on kõigist kõige kohutavam ja ohtlikum. Ja KEEGI annab nad ära … Kas neil on õnne ka KOLMANDAT korda?
Kui juba selle sarjaga on algust tehtud, siis tuleb ju ikka edasi lugeda. Seekord jõuab põgenev seltskond lendava uksega metsa, kus leiab varju võlurite koolis. Kauaks nad sinna redutama ei jää ja üsna pea leiavad nad end uutest olukordadest.
Raamat on väga tempokas ja lugu läheb kiiresti edasi. Nüüd tuleb oodata neljandat osa.
LVK 2021 teema nr 43: Raamat mille lugemissoovitus jõuab sinuni meedia vahendusel.
TAGAKAANELT: Aastaid on jutud Paduratüdrukust kummitanud Barkley Cove’i, vaikse Põhja-Carolina rannikulinnakese elanikke. Kui 1969. aastal leitakse paduralt nägusa Chase Andrewsi surnukeha, kahtlustavad kohalikud kohe Kya Clarki – Paduratüdrukut. Aga Kyat tunnevad vähesed. Tundlik ja intelligentne tüdruk on elanud aastaid üksinda padural, mida ta oma koduks nimetab, leidnud sõpru kajakate hulgast ja õppetunde liivateradest. Elus vaid ühe päeva kooliharidust saanud tüdruk on sündinud loodusteadlane, kes õpib maailma tegelikke reegleid maalt endalt. Kuni jõuab kätte aeg, mil Kya hakkab tundma igatsust puudutuste ja armastuse järele, ning kui tema metsik ilu võlub ära kaks linnakese noormeest, avab Kya end uuele elule – kuni sünnib mõeldamatu.
Oi kuidas see raamat igalt poolt vastu vaatas. Küll oli erinevates müügiedetabelites ja küll hõigati igal pool, et nii hea raamat. Mul on alati hirm neid “nii häid raamatuid” lugeda, sest mitte alati ei ühti minu arvamus ja siis on pettumus ikka suur küll. Ja nii juhtus ka selle raamatuga. Loen ja loen ja juba on 50 lk ja kuidagi ei kõneta. Uimaselt läheb edasi. Üsna igav ka. Loen siis veel natuke ja no ei paista, et läheks helgemaks see lugemine. JA siis äkki umbes 70ndast lk ei saa enam käest raamatut. Ma ei mäleta, et ma oleks nii palju mõnd raamatut lugedes nutnud kui sellega. Oli täiesti võimatu mitte kaasa elada Kyale. Lugu tõmbas nii enda sisse, et raamatu panin lõpuks käest siis, kui see oli läbi, ehk siis pool viis hommikul.