Dagens Industri: Rootsi konkurentsiameti tegevdirektor Ann-Christin Nykvist väidab, et Euroopa Liiduga võrreldes on Rootsi majanduses tunduvalt väiksem konkurents ja seetõttu tuleb Rootsi tarbijatel liiga kõrgete hindade tõttu maksta aastas rohkem 86 miljardit Eesti krooni. Keskmise pere kohta teeb see 51 900 Eesti krooni täiendavaid kulutusi. Konkurentsiameti uuringu kohaselt maksvad Rootsis näiteks ehitusmaterjalid ja hügieenitarbed kuni 90% rohkem kui mujal ELis. Rootsi põhiprobleemiks on Nykvisti väitel see, et Rootsi turul domineerivad vähesed ettevõtted. Tema sõnul valitseb väheste kaubanduskonkurentide ja kõrgete hindade vahel kindel seos.
Financial Times: Euroopa kohus jõudis järeldusele, et õlle, veini ja kangema alkoholi reklaami keelamine Rootsi seadusega seab piiranguid teenuste vabale liikumisele ja järelikult on vastuolus Euroopa lepinguga.
Euroopa Komisjoni hinnangul on kohtuotsus oluline, kuna see määratleb reklaami teenusena. Teiseks julgustab see komisjoni jätkama võitlust, et kõrvaldada rahvuslikke piiranguid kaupade ja teenuste vaba liikumise teelt. Komisjon väidab, et kui Euroopas tekib täielik teenuste ühisturg, siis aitab see luua 36 miljonit uut töökohta. Rootsi on alkoholi reklaami piiranud põhjendusega, et püüab sel moel säästa rahva tervist. Kohus on seisukohal, et seda eesmärki taotleda vähem piiravate abinõudega.
Taloussanomat: Soome tööpensionikindlustaja Tela andmetel on Soome pensionifondid aastaga suurendanud investeeringuid välismaale ja eeskätt ELi 65 miljardilt Eesti kroonilt 221 miljardile. Kuni 90% rahast on paigutatud rahvusvahelistesse obligatsioonidesse. Pensionifondide rahapaigutust on mõjutanud ühisraha euro tulek. Kui enne eurot oli Soome pensionifondide raha paigutatud põhiliselt Soome riigiobligatsioonidesse, siis pärast valuutariski kadumist on valik langenud Prantsuse ja Saksa riigiobligatsioonidele.