Seni vähestest haigestumistest teatanud terviseamet registreeris möödunud nädalal ligi 50 gripijuhtumit. Läinud hooajal haigestus terviseameti andmetel grippi hinnanguliselt kuni 50 000 inimest ning ambulatoorsete haigestunute arvu poolest osutus see hooaeg veel üheks leebemaks.
Samal teemal
Statistika kohaselt on Eesti gripi vastu vaktsineeritud inimeste osakaalu poolest Euroopa Liidus viimasel kohal ning ühtlasi on Eestis Euroopa Liidu kõige kõrgem gripi tüsistustest tingitud surmade protsent.
„Gripp ei ole küll vaktsiiniga täielikult välditav, kuid see on sedavõrd tõhus, et haigus ei lõppeks raskete tüsistustega haiglas,“ märkis Benu Papiniidu apteegi proviisor Margot Lehari. Eestis laseb end vaktsineerida ainult üks protsent inimestest ja haiguspuhangu ajal kaks protsenti.
Gripiviirus levib igal talvel ja grippi haigestumised võivad kesta kuni märtsi lõpuni. Külmal perioodil nakatuvad inimesed rohkem viirustesse, kuna viibivad palju aega siseruumides, kus on paraku viiruste levikuks soodsad tingimused. Võrreldes külmetushaigusega on gripp tõsine haigus, mille ravimata jätmine võib kaasa tuua väga raskeid tüsistusi.
Haigestuda võib kogu pere
Tõsise nakkushaigusena haarab gripp väga sageli terveid perekondi. Ühe pereliikme haigestumise korral tasub ülejäänud perel gripiravimiga alustada kohe. Spetsiaalne gripiravim on tõhus vaid siis, kui sellega alustada 48 tunni jooksul pärast haigestumist. „Vaktsineerimine on alati peamine ennetusvahend,“ lisas Lehari.
Gripil on kaks A-viiruse tüve ja kaks B-viiruse tüve, kõigil on sarnased sümptomid. Praeguseks on kinnitatud laboratoorselt nii A- kui ka B-viirust. „Mõlemad viiruse tüübid levivad piisknakkuse teel ehk kui keegi aevastab või köhib, siis on teisel inimesel väga lihtne viirust üles korjata. Tasub meeles pidada, et grippi võib nakatuda lausa paar päeva enne, kui inimesel on haigussümptomid,“ meenutas proviisor.
Lehari sõnul tunneb gripihaige ära kõrgest palavikust ja erakordsest loidusest. „Gripp algab ootamatult. Inimest tabavad peavalu, kõrge palavik ja sageli kaasneb ka kuiv köha. Haigele on iseloomulik lihase- ja liigesevalu. Lastel võib esineda ka nohu,“ kirjeldas ta. „Gripp ohustab kõige enam vanemaealisi inimesi vanuses 65 aastat ja üle selle. Enim haigestuvad eelkõige väikesed lapsed. Samuti on eriti nakkustundlikud immuunpuudulikkusega inimesed ja need, kes põevad kroonilist kopsu-, südame-, neerude või ainevahetuse süsteemi haigust.“