Kumb peaks olema eespool, kas lapse või panga õigus oma rahale? Riik kaalub seadusemuudatust, mis muudab elatisvõlglaste vara müügi tulude jagamise järjekorda.
Kui kohtutäitur müüb hüpoteegiga tagatud kinnisvara, mille omanik on peale panga ees oleva võla ka elatisevõlgnik, siis jaotatakse müügist saadud raha kõigepealt pangale ja kui midagi üle jääb, siis lapsele. Kehtiv seadus paneb konkreetselt paika, kelle nõuded mis järjekorras täidetakse. Kui on tegemist hüpoteegiga tagatud nõudega, siis number üks on pank ja alles seejärel tuleb laps. Samal ajal näeb täitemenetluse seadustik siiski ette, et täitemenetluses peab lapse elatise nõue olema eespool. Seega on hüpoteegiga tagatud nõue mõningane erand. See oli jutuks ka möödunud nädalal riigikogu sotsiaalkomisjonis, kus arutati põhimõtte muutmise võimalusi. Kohtutäiturid juhtisid komisjoni tähelepanu sellele, et isegi kui õnnestub elatisevõlgniku korter maha müüa, siis esimese asjana tuleb neil tagada panga nõue, mis üldjuhul tähendab, et laps jääbki pika ninaga.