„Siin on kuskil midagi tõlkes kaduma läinud,” leidis MKMi avalike suhete juht Rasmus Ruuda. Tema sõnul väljendasid soomlased soovi, et ühisettevõte vastutab kõigi projektiga seonduvate tegevuste elluviimise koordineerimise eest. „Mis on ka kooskõlas senise RB leppega. Enamik hankeid viib läbi ikkagi iga riik ise. Keskne koordinatsioon ongi mõistlik,” lausus ta.
Soomlased ei kiirusta täpsustamisega
Samas, miks peaks hakkama Soome seadma tingimusi, mis ei erine juba olemasolevast olukorrast? Või miks peaks põhjanaaber juhtima tähelepanu just nendele valukohtadele, mis sisaldusid ka ühisettevõtte endise tegevjuhi kriitikas? Ärileht pöördus selguse saamiseks vastutava ministeeriumi poole Soomes. Nendepoolne vastus oli lakooniline.
„On tõsi, et Soome kaalub nüüd tõsiselt ühisettevõttega liitumis ja selle aktsionäriks saamise eeldusena mitmeid tingimusi seadnud,” tõdes Soome majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi taristuosakonna juhataja Sabina Lindström. Küll aga märkis ta, et väljatoodud tingimused on väga üldised ja „esialgsed”.
„Seetõttu ei tohiks neid tõlgendada senise RB Raili tegevuse ja juhtimise kriitikana. Nendesse teemadesse laskume detailsemalt alles siis, kui reaalsed liitumisläbirääkimised on alanud,” lausus Lindstörm.
Rail Baltic on kiirraudtee projekt, mis peaks ühendama Eesti pealinna Tallinna Poola pealinna Varssaviga. Selle ehituse hinnanguline maksmus küündib 6 miljardi euroni. Kui Soome peaks liituma ühisettevõttega, siis peab ta panustama võrdselt, 25% ühisettevõtte aktsiakapitalist, mis täna küündib 8 miljonini.
Praegu on pooleli ka RB Railile uue juhi otsingud. „Protsess kulgeb plaanipäraselt, aga midagi lõplikku veel raporteerida pole,” ütles Rail Baltic Estonia kommunikatsioonijuht Priit Pruul.