Seos loomade julmuse ja inimeste vägivalla vahel on nii uuringustatistikas kui ka väärkohtlemise lugudes hästi dokumenteeritud. Väärkohtlejad teavad, et nad saavad oma inimnoorte ohvreid kontrollida, ähvardades kahjustada pere lemmikloomi või kahjustades neid ning ähvardades loomadele ja inimestele, kes üritavad neid kaitsta, tõsisemat kahju. Selline manipuleeriv käitumine on liiga tavaline ja see toimib üsna hästi vägivallatseja jõu ja kontrolli demonstreerimiseks, ohvritele kättemaksu võtmiseks iseseisvustoimingute eest, ohvri vaikimiseks ja kannatanu sundimiseks naasmiseks.
Võtke näiteks 2012. aastal Bostonis juhtum, kus kohtunik andis Massechusettsi seadusele tuginedes 6-aastasele Laboradori segule Panzerile - koos inimese ema ja tema lapsega - kaitse, mis käsitleb loomade heaolu kodudes, kus perevägivald on toimunud. Väärkohtleja oli ema vägivaldne poiss-sõber, kes ründas ja lohistas Panzerit seal suhte ajal agressiivselt.
Panzerit kaitsnud õigusaktid võeti vastu suurema seaduseelnõu, mis kannab pealkirja "Loomakontrolli täiendavat seadust", osana. Seaduse kohaselt, mille Massachusettsi valitsusjuht Deval Patrick allkirjastas 2012. aasta augustis, kui kohtunikud annavad osariigis välja lähenemiskeelu, lisaks käsule, et vägivallatseja hoiaks ohvrist ja kõigist asjasse puutuvatest lastest eemal, võivad nad nõuda ka vägivaldsete kurjategijate juhtimist mis tahes koduloomadest.
Kokku hõlmavad 22 osariiki ja Washington, D.C., lemmikloomi kaitsekorraldustes. Loomakaitseagentuuride teatel teatasid umbes 70 protsenti väärkoheldud naistest, et nende peksjad ähvardasid oma lemmikloomi tappa.
Olukorda teeb hullemaks see, et 50 protsenti ohvritest viivitavad vägivaldsest kodust lahkumisega, kartuses, et nende loomadele võib tekkida kahju. Niisiis, nagu märgib Massachusettsi loomade julmuse tõkestamise ühingu propageerimise direktor Kara Holmquist, on "hea, et [veel] kohtunikke on sellest teada saanud".
Käimasolevate õigusaktide eesmärk on pakkuda koduvägivalla ohvrite lemmikloomadele kaitset ja turvalist varjupaika. 4. märtsil 2015 kasutusele võetud 2015. aasta lemmikloomade ja naiste ohutuse seadus (teise nimega PAWS seadus) on föderaalse kriminaalkoodeksi kavandatud muudatus, mis hõlmab isikukaitset käsitlevaid korraldusi.
Mida see teeb: Eelnõuga keelatakse lemmiklooma vastu ähvardamine või vägivald ja see sisaldab föderaalseid toetusi ohvriks langenud loomade turvalise varjupaiga tagamiseks. Miks see oluline on? Arve on väga vajalik. Väärkohtlejad kahjustavad lemmikloomi sageli selleks, et karistada oma ohvreid lahkumise eest või sundida neid tagasi pöörduma. Tegelikult on koduvägivalla vastu võitlemise riikliku koalitsiooni hinnangul 71 protsenti perevägivalla varjupaikadesse sisenenud loomaomanikest teatanud, et nende peksja ähvardas, vigastas või tappis oma pere lemmikloomi.
Kahjuks lükkavad ohvrid tõenäolisemalt oma turvalise peavarju otsimise edasi oma lemmikloomade turvalisuse pärast. Ligi 40 protsenti koduvägivalla ohvritest ei suuda või ei taha oma vägivallatsejatest põgeneda, kuna nad on liiga mures oma lemmiklooma maha jätmise pärast. Lemmikloomad pakuvad kuritarvitajatele lisajõudu ohvrite kontrollimiseks ja hirmu tekitamiseks.
Kui olete koduvägivalla ohver ja teil on lemmikloom, siis leidke turvaline varjupaik Animal Welfare Institutes koduvägivalla ohvrite lemmikloomade kaardistamise projekti Safe Havens abil aadressil //www.thehotline.org/help/pets/.
Video Juhiseid: Calling All Cars: Body on the Promenade Deck / The Missing Guns / The Man with Iron Pipes (Aprill 2021).
Lemmikloomad, kes on kaitstud väärkohtlemise korralduse, koduvägivalla, lemmikloomade, ohvrite, koduvägivalla, seaduste, seadusandluse, loomade, koerte väärkohtlemise eest