Põhjuseid, miks saabuvate jõulude ja aastalõpuga kaasneb sageli närvipinge, on palju. Esiteks soovitakse tavaliselt enne pühi ära lõpetada aasta jooksul pooleli jäänud toimetused. Pinge kasvab ja inimene tunneb, et jookseb nagu orav rattas, aga midagi tehtud ikka ei saa.
Termin „jõulustress” pole tegelikult päris täpne, sest inimese psüühikas pole sellist silti, et nüüd on jõulustress, jaanipäevastress või 30. aastate stress. Stressi all mõistetakse närvipinget ja selle üheks ilminguks võib olla tunne, et aega kipub napiks jääma ja plaanitud asju ei jõua teha,” selgitab psühholoog Anneli Salk.
On ka puhtalt materiaalne aspekt. Jõuludest on kujunenud justkui tarbimispüha – värvikirevad reklaamid ja kaunilt dekoreeritud kaubanduspinnad kutsuvad ostma. Anneli Salk selgitab, et inimese enesetunnet mõjutabki kogu tema ümber toimuv ja meediafoon. „Sageli tahetakse meile luua ilusat pilti jõuluidüllist, mis aga reaalsusega ei klapi. Teleriekraanil näidatakse peret istumas rikkalikult kaetud jõululaua taga, vanaema ulatamas lapselapsele kingipakki. Kõik on ilus, tuba ehib kaunis kuusk ja laual aurab maitsev jõuluhani.”
„Meedia esitatava lummuse ja elu reaalsuse vahel on aga suured käärid, mille tõttu tekib tunne, et puudub kõik see, mis teeb jõuludest ideaalsed pühad. Reaalsus on tavaline. Kui lumi maha tuleb, on ju tore, aga kui talvel on tööpäevad pikemad ja ilm lörtsine, siis seda maagilist ilu nagu ei ole. Tekibki lõhe reaalse argipäeva ja jõululummuse vahel, millele saabki panna ühise nimetaja „jõulustress”.”
Stressi aitab vältida elustiili kujundamine