Euroopa lihtsam juhtimismudel riikide suveräänsust ei kahjusta
Mida enam Euroopa Liidu võimuvertikaal meenutab tavalist demokraatliku riiki juhtimismudelit, seda paremini püsib ühendus globaalses konkurentsis, kirjutab Andrei Korobeinik (Keskerakond).
Andrei KorobeinikFoto: PEETER LANGOVITS
Euroopa Liit on sisult konföderatsioon, sõltumatu riikide liit. Ajalooliselt ei ole selline riigikorralduslik formaat just kõige populaarsem või jätkusuutlikum, konföderatsioonid lõpetavad kas lagunemisega või ühtse riigi (föderatsiooni) loomisega. EL on viimastel aastatel liikunud küll suurema integratsiooni suunas, kuid föderatsioonist on asi väga kaugel. Vaatamata sellele on britid juba jõudnud solvuda ja hääletasid ennast EList välja. Võib juhtuda, et Brüsseli keskvõimu tugevdamisega hakkab väljapääsu poole vaatama aina rohkem riike.
Teisest küljest pole ELi praegune juhtimismudel efektiivne ja üks ebaefektiivsuse näide on liikmesriikide vetoõigus ELi nõukogus välispoliitika ja eriti maksude valdkonnas. Selge see, et konsensuse leidmine 28 riigi esindajatega nii tundlikes teemades pole lihtne, samas mida suurem integratsioon, seda rohkem on liikmesriikidel ühiseid väljakutseid, mis peavad kuidagi lahenduse leidma.
Praegu on lahendamata finantsmaksude ja firmade tulumaksu teema, järgmise aastakümne jooksul lisandub ühtne Euroopa pension ja kodanikupalk. Adekvaatsed otsused on võimalikud vaid juhul, kui ELi juhtimine muutub lihtsamaks ja läbipaistvamaks, parlament saab suurema rolli ja liikmesriikide vetoõigus kaob. See võib tunduda radikaalne, kuid peame meeles, et vetoõiguse olemasolu ei olnud Inglismaa jaoks piisav argument ELi jäämiseks.
Kui ELi võimuvertikaal hakkab meenutama tavalise demokraatliku riiki juhtimismudeli (parlament ja selle kõrval poliitiline valitsus), siis EL suudab püsida globaalses konkurentsis. Liikmesriikide suveräniteet sellega ei kao – keegi ei taha uusi lahkujaid ja enamus peab paratamatult arvestama vähemuse huvidega.
----
Reet Teder
, kes esindab Eesti Kaubandus-Tööstuskoja esindaja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees, kirjutas Äripäeva arvamusloos („Euroliit ja maksud: suured teevad väikestele ära?“, ÄP 8.05
), et Euroopa Liidu otsused maksuliikide ja tulude jaotuse küsimuses peaks olema Euroopa Parlamendi valimiste võtmeteema.
Äripäev esitas Euroopa parlamenti kandideerivatele poliitikutele kaks küsimust. Kas Euroopa Parlamendi roll maksupoliitika kujundamisel peaks suurenema? Kuivõrd võiks või peaks liikmesriikide maksupoliitika olema tulevikus ühtne?
Minu Äripäeva kasutamiseks logi sisse või loo konto.