Euroopa Kosmoseagentuuri idufirmadesse tehtud investeeringud ületasid tänavu sügisel juba enam kui 500 ettevõtte piiri. Tegemist on 2003. aastal alguse saanud tehnoloogiasiirde alase projektiga, kus idufirmad saavad tuule tiibadesse Euroopa Kosmoseagentuuri äriinkubaatorites.
Ettevõtmise eesmärgiks on kosmosetehnoloogiate ja know-how abil luua uusi tooteid ja teenuseid meie igapäevelu jaoks. Pildil on ESA äriinkubaatorist välja kasvanud Liliumi vertikaalselt startiv elektrilennuki. ESA äriinkubaator on tänavu sügisel käivitamisel ka Eestis.
Rekorditepurustajast NASA astronaut Peggy Whitson maandus Eesti aja järgi 3. septembril õnnelikult Kasahstanis. Ta veetis seekordsel missioonil 288 päeva, kokku on ta aga kosmoses veetnud koguni 665 päeva. Ta on nüüd kõige kauem kosmoses viibinud ameeriklane üldse.
Lisaks on ta esimene naisastronaut, kes sai Rahvusvahelise kosmosejaama komandöriks, ja tänavu juba teist korda. Ta on avakosmoses kõige rohkem (8 korda) käinud naine, ja ta on ka kõige vanem naine (57), kes on üldse kosmoses käinud.
Üldse kõige kauem kosmoses viibinud inimene on Venemaa kosmonaut Gennadi Padalka (kokku 879 päeva).
Foto: NASA
Nii nagu põllumajandus muutis tundmatuseni elu Maal, muudab see revolutsiooniliselt ka inimeste viibimist kosmoses. Aga kõigepealt on vaja koguda infot.
Mikroökoloogilise elutoetussüsteemi alternatiivmeeskond MELISSA on tegutsenud astronautide jaoks ökosüsteemide loomise nimel 27 aastat. Muuhulgas uuritakse, kuidas mikroorganismid, vetikad ja taimed osalevad jäätmete töötlemise protsessis ning kuidas tagada astronautide jätkusuutlik varustamine toidu, veel ja hapnikuga. Selleks kaasatakse teadlasi kodanikualgatuse korras AstroPlanti projekti.
Selle tulemusel esitleti hiljuti Hollandis AstroPlanti kasvuhoone-labori kolmandat prototüüpi, mis tänu oma sensoritele jälgib põhjalikult taimede kogu kasvutsüklit.
Allikas: ESA
See on kuldne plaat, mis kinnitati 1977. aastal startinud Voyageride kosmoselaevade külge, viimaks maavälistele tsivilisatsioonidele sõnumit meie planeedist ja kultuurist.
Mõlemad Voyagerid rändavad aladel, kuhu pole varem lennanud mitte ükski inimese loodud kosmoseaparaat. Esimene kahest kosmoselaevast, Voyager 1, ületas Päikesesüsteemi piiri 2012. aastal.
Voyagerid on nüüdseks töötanud kosmoses juba 40 aastat ning need on endiselt töökorras, ehkki kõigi seadmete töös hoidmiseks enam energiat ei jätku. Kuid juba praegu võib öelda - Voyageride panus maailmaruumi uurimisse on hindamatu.
Foto: NASA
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, Garage48, ESTCube, Euroopa Kosmoseagentuur ning Euroopa GNSSi Agentuur korraldavad 3.-5. novembril Tartus kosmoseteemalise häkatoni.Loe edasi
Taivo Paju, firstname.lastname@example.org, 50 87228