Tarbijahinnaindeks kerkis augustis 2015. aasta sama ajaga võrreldes 0,3 protsenti. Aastases võrdluses oli see tänavu esimene indeksi tõus.
Jättes välja 2015. aasta mai 0,1-protsendilise tarbijahinnaindeks tõusu, oli tarbijahinnaindeksi 12 kuu muutus negatiivne 2014. aasta juunist kuni 2016. aasta juulini.
Võrreldes juuliga kasvas indeks augustis 0,1 protsenti.
Kaubad olid 2015. aasta augustiga võrreldes ühe protsendi võrra kallimad ja teenused 0,9 protsenti odavamad. Kaupade ja teenuste administratiivselt reguleeritavad hinnad on eelmise aasta augustiga võrreldes tõusnud 0,7 protsenti ja mittereguleeritavad hinnad 0,3 protsenti.
Enim mõjutas tarbijahinnaindeksi kasvu alkohoolsete jookide kui tubaka 7,8-protsendiline kallinemine, mille peamiseks põhjuseks on uute aktsiisimäärade rakendumine.
Suurem mõju indeksile oli veel elektri, soojusenergia ja kütte 5,2 protsendilisel odavnemisel, millest kolm neljandikku andis 9,5 protsenti odavnenud soojusenergia. Aastataguse ajaga võrreldes oli diislikütus 3,2 protsenti kallim ja bensiin 5,4 protsenti odavam.
Eelmise aasta augustiga võrreldes on toidukaupadest enim odavnenud väherasvane piim ja täispiim, vastavalt 12 ja 9 protsenti ning kallinenud töödeldud puuvili ja suhkur, vastavalt 27 ja 24 protsenti.
Juuliga võrreldes oli augustis tarbijahinnaindeksi suurimaks mõjutajaks toidu 1,4-protsendiline odavnemine, mille põhjustas köögivilja 12 ja puuvilja kuueprotsendiline sesoonne hinnalangus. Suuremat mõju indeksile avaldas veel rõivaste ja jalatsite laialdaste soodusmüükide lõppemine ning tubakatoodete 4,8-protsendiline hinnatõus.
Eesti Pank: hinnakasvu tõid aktsiisitõusud
Eesti Panga teatel tõi augustikuu 0,3-protsendilise hinnatõusu kaasa peamiselt aktsiiside tõusud ja energiahindade languse aeglustumine.
Inflatsiooni struktuuris on viimastel kuudel toimunud oluline muutus: hinnakasvu on asunud vedama toiduainete kallinemine, aga samal ajal on alusinflatsioon, ehk tööstuskaupade ja teenuste hinnamuutus, teenuste hinnakasvu aeglustumise tõttu raugenud, teatas Eesti Pank.
Tarbijahinnad kasvavad Eesti Panga prognoosi kohaselt kogu teise poolaasta vältel edasi, kuid hinnakasv kujuneb mõõdukaks. Energia hindade madal võrdlusbaas hoogustab inflatsiooni kuni uue aasta esimeste kuudeni. Imporditavate toormete hinnatase on maailmaturul praegu siiski madal ning tagasihoidlik majandusaktiivsus ei põhjusta täiendavat nõudluspoolset hinnasurvet.
Vitsur: hinnatõus peaks majanduskasvuks märksa suurem olema
LHV panga ökonomist Heido Vitsur ütles, et optimaalne aastane hinnatõus peaks olema kahe protsendi lähedal ja augusti 0,3-protsendiline tarbijahinnaindeksi tõus ei ei saa majandusele kasvustiimuliks olla.
Vitsur rääkis BNS-ile, et augustikuu 0,3-protsendiline hinnatõus ei saa isegi teoreetiliselt turule mingiks kasvustiimuliks olla, eriti arvestades seda, et hinnatõus oli põhjustatud aktsiiside tõusust. "Mõju saab pigem olema vastupidine, sest aktsiiside kallinemine toob vähemalt mingiks lühemaks perioodiks endaga kaasa musta turu elavnemise ja turu mõningase ümberjagamise," märkis ta.
Lisaks tõi Vitsur välja, et kuigi nafta maailmaturuhind on samal tasemel, mis möödunud aasta samal ajal, ei ole see enam langustrendis, vaid on stabiliseerunud. Seega hakkab selle teguri mõju hindade tasemele hakkab tasapisi kaduma ja nagu praktika on näidanud, jõuab kaupade kallinemise mõju hindadesse kiiremini kui nende odavnemise mõju.
Toimetaja: Anvar Samost