Alates 1. jaanuarist 2024 on kõikjal Eestis kohustus biojäätmeid tekkekohal liigiti koguda, neid kompostida või jäätmevedajale üle anda. Selle põhjus on üleeuroopaline kokkulepe, et vähendada biojäätmete sattumist segaolmeprügi hulka.
Korterelamutes (alates 4. korteriga elamu) on biojäätmete üleandmine jäätmevedajale kohustuslik olnud juba mõnda aega. Ennekõike puudutab kehtima hakkav muudatus eramaja omanikke.
Vastavalt uuele jäätmehoolduseeskirjale on biojäätmete eelistatud käitlusviis Saue vallas kompostimine. Vallavalitsus arvestab alates uuest aastast kõik jäätmevaldajad, kes pole liitunud biojäätmete äraveoga, automaatselt kompostjaks.
Kompostimisest ei ole vaja valda eraldi teavitada! Vallal on info, kes on liitunud biojäätmete äraveoga. Kes seda teinud pole, need vald arvestab uuel aastal automaatselt kompostijaks. Jäätmevaldajaga kooskõlastatud kinnistute kontrolle biojäätmete sorteerimise üle hakkame teostama 2024. aasta sügisel.
Alates 2024. aasta teisest poolest hakkab vallavalitsus teostama komposteerimisnõuete täitmise üle pistelist kontrolli, millest teavitame eelnevalt elanikke.
Elanikud, kes ei soovi biolagunevaid söögijäätmeid kompostida, peavad sellest teavitama jäätmevedajat Ragn-Sellsi. Kõige kiirem ja mugavam on seda teha läbi Ragn-Sellsi iseteeninduse nende kodulehel (www.ragnsells.ee).
PANE TÄHELE! Jäätmevedaja kontrollib olmejäätmete konteinereid enne nende tühjendamist. Alates uuest aastast, kui segaolmekonteineris on biojäätmeid, on jäätmevedajal õigus jätta olmejäätmete konteiner tühjendamata ja esitada selle eest tühisõidu arve.
Biojäätmete kogumine konteineriga ja ärevedu
Biojäätmete äravedu toimub iga kahe nädala tagant, graafikujärgne vedu on tasuta. Liitumiseks võta ühendust Ragn-Sellsiga või vormista vedu Ragn-Sellsi kodulehel iseteeninduse kaudu.
Konteineri saab rentida (80l konteiner 1,62 eurot kuus), osta jäätmevedajalt välja (80l konteiner 48,28 eurot) või soetada ise poest. Jäätmevedajalt konteinerit rentides või soetades on biojäätmete märgistus konteineril olemas, ise poest ostes on vajalik biojäätmetete märge sinna lisada.
Soovitame Kliimaministeeriumi ühtset märgistussüsteemi, leitav https://kliimaministeerium.ee/liigiti-kogumise-juhendid-ja-sildid. Jäätmevaldajad võivad jäätmete kogumiseks kasutada ühiseid kogumismahuteid, mis teenindavad küla, aiandusühistut, mitut kinnistut või korterit, seejuures peavad jäätmekäitluslepingus olema fikseeritud kõik ühist kogumismahutit kasutavad jäätmevaldajad.
Ühise kogumismahuti kasutamiseks tuleb eelnevalt esitada vallavalitsusele vabas vormis taotlus läbi jäätmevaldajateregistri, kus on toodud, millist liiki jäätmeid ühise kogumismahutiga soovitakse koguda, kõikide ühise kogumismahutiga liituda soovivate jäätmevaldajate nimed ja kinnistute aadressid, ühise kogumismahuti paiknemise asukoha aadress ja mahuti valdaja nimi.
Taotlus peab olema allkirjastatud kõikide ühise kogumismahutit taotlevate jäätmevaldajate poolt või on taotlusele lisatud juurde kirjalikud nõusolekud ja volikirjad.
Biojäätmete liigiti kogumine on oluline mitmel põhjusel:
- koos teiste jäätmetega prügilasse ladestatud biojäätmetest eraldub prügilagaasi, mis on olulise mõjuga kasvuhoonegaas;
- segaolmejäätmetega koos kogudes määrivad biojäätmed ära teised jäätmematerjalid, mida muidu oleks olnud võimalik välja sortida ja ringlusse suunata;
- biojäätmetes sisaldub olulisi taimetoitaineid, mis on väärtuslik ressurss nii koduaias kui ka põllumajanduses;
- biojäätmetest biogaasi tootes on võimalik ära kasutada neis sisalduv energia kütusena ja kääritusjääk kui põlluväetis.
- Üksikelamu, paarismaja või ridaelamuboksi kinnistul ei pea jäätmevaldaja köögi- ja sööklajäätmeid korraldatud jäätmeveo raames üle andma juhul, kui neid kohtkompostitakse.
Kui vajad abi, siis siit leiad vastused enim küsitud küsimustele.
Kas biojäätmete konteiner või komposter peab kasutusel olema, kui majapidamises on juba olemas köögihunt?
Toidujäätmete kanalisatsiooni juhtimine ei ole hea vee-ettevõtte seisukohast, kuna lisab oluliselt koormust ja takistab seega reovee käitlemist. Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooniseaduse § 8 lg 4 punkti 2 kohaselt peab ühiskanalisatsioonist väljuv reovesi vastama veeseaduse alusel kehtestatud nõuetele ja ühiskasnalisatsiooni juhitav reovesi ei tohi kahjustada ühiskanalisatsiooni toimimist. Ka ringlussevõtu seisukohast on biojäätmete konteinerisse kogumine tulemuslikum, kuna reoveesette ringlussevõtt pole Eestis seni veel edukas olnud. Köögihunti ei saa panna kõiki biojäätmeid, mis kodumajapidamisest tekivad (lilled, kiulised toidujäätmed). Seega, isegi kui on olemas köögihunt, ei vabasta see jäätmevaldajat konteineri kasutamise või oma biojäätmete kompostimise kohustusest.
Kuidas on kõige õigem viis biojäätmed mahutisse panna – kas tavalises prügikotis, biolagunevas kotis või hoopis ilma kotita?
Konteineris võiks olla biolagunev ümbriskott, mis hoiab konteineri puhtana. Biojäätmed võib panna konteinerisse lahtiselt, biolaguneva kotiga või paberkotiga. Kui osta biolagunevaid kotte, tasub jälgida, et need oleksid 100% taimsest toormest. Biolagunevaid ümbriskotte saab ka jäätmevedajalt. Kindlasti ei tohi jäätmeid konteinerisse panna tavalises kilekotis (sest see ei lagune) ega läbipaistmatus/mustas kotis (tekib kahtlus, et tegu on olmejäätmetega ja neid ei võeta kaasa).
Kas korteriühistud võivad biojäätmeid kohapeal kompostida?
Jah, korteriühistud võivad soovi korral oma biojäätmeid ise kompostida. Seda on mõistlik teha väiksemates korteriühistutes, kus suudetakse tagada kompostitava materjali puhtus ning kus saadud kompost on võimalik omal kinnistul ära kasutada. Lähtuvalt jäätmeseaduse § 73 lg 4 punktist 1 ja § 987 lg 3 punktist 1 ei ole ühistul selleks vaja jäätmeluba ega jäätmekäitleja registreeringut. Kui on tegemist väga väikse korteriühistuga (nt kolme korteriga ühistu), võib iga korter kasutada eraldi kompostrit. Sageli on maapiirkonnas kortermajade juures aiamaad, kus saadud komposti on võimalik kohe ära kasutada.
Kas kehtivatest nõuetest lähtuvalt peaksid juriidilised isikud biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete kompostimiseks vormistama jäätmekäitleja registreeringu?
Juriidilised isikud (näiteks kohvikud, restoranid, aga ka lasteaiad, koolid) võivad biojäätmeid soovi korral kompostida, kui see on kooskõlas kohaliku omavalitsuse jäätmehoolduseeskirjaga. Lähtuvalt jäätmeseaduse § 73 lg 4 punktist 1 ja § 987 lg 3 punktist 1 ei ole selleks vaja jäätmeluba (eeldusel, et kompostitakse alla 5 tonni biojäätmeid aastas), kuid on vajalik jäätmekäitleja registreering. Registreeringuga kaasneb aruande esitamine KOTKASe infosüsteemis üks kord aastas. Kindlasti tuleb ka oma biojäätmeid kompostival juriidilisel isikul tagada, et saadud kompost kasutatakse ära samal kinnistul. Seetõttu võib olla mõistlik kasutada paralleelselt nii kompostrit kui ka biojäätmete konteinerit.
Kuhu panna supp, piimatooted ja toiduõli?
Kui inimesel on oma komposter, siis supi võib sinna panna koos vedelikuga (kinnisesse kompostrisse on tihti vaja vett lisada). Biojäätmete konteineri kasutajatele soovitaks suppi kurnata, vedelik kanalisatsiooni suunata ja paks biojäätmete konteinerisse. Piimaga on sama seis kui supiga. Kui on oma komposter, võib sinna panna, aga soovitaks kohe komposti sisse segada. Konteinerisse ei tohi vedelikke panna, pigem kanalisatsiooni valada. Õli ei tohi kanalisatsiooni valada. On ettevõtteid, kes võtavad toiduõli ümbertöötlemiseks vastu. Selleks tegevuseks peab ettevõttel olema keskkonnaluba jäätmete taaskasutamiseks.
Kas vald korraldab konteinerite või kompostrite jagamist või ostu toetamist?
Keskkonnainvesteeringute Keskuse toel soetas vald eelmisel aastal konteinerid ja sel aastal kompostrid. Neid sai soodustingimustel vallast soetada. Tänaseks on kõik konteinerid ja kompostrid jagatud. Küll aga saavad korteriühistud küsida toetust ilmastikukindlate kompostrite ostuks läbi korterelamute haljastuse ja hoovide korrastamise toetuse. Toetust antakse kuni 50% kulutatud summast.
Mis on kompostimine?
Kompostimine on lihtne ja looduslik protsess, mille käigus tarbivad bakterid, mikroorganismid, seened ja ka vihmaussid erineva päritoluga orgaanilist materjali (nagu näiteks kartulikoored, puulehed, niidetud muru jne). Selle elutegevuse käigus tekibki biolagundatavatest jäätmetest väärtuslik ja toiteainerikas muld.
Kus peaks asuma kompostimiskoht?
Kompostimiskoht peab paiknema naaberkinnistust vähemalt kolme meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti. Aia- ja haljastujäätmeid on võimalik kompostida lahtises aunas. Köögi- ja sööklajäätmeid võib tiheasustusalal kompostida ainult kinnises kahjurite eest kaitstud kompostimisnõus. Hajaasustusega aladel tekkivaid köögi- ja sööklajäätmeid võib kompostida lahtiselt kompostimisaunades.
Kõrvuti asetsevad kinnistud võivad kasutada biojäätmete kompostimiseks ühist kompostrit. Ühiskompostri kasutamise nõusoleku saamiseks esitavad mõlema kinnistu jäätmevaldajad vallavalitsusele sellekohase avalduse.
Juriidilised isikud (v.a korteri- ja aiandusühistud) võivad biojäätmeid tekkekohal kompostida, kuid neil tuleb lisaks vormistada jäätmekäitleja registreering biojäätmete ringlussevõtuks. Selliste jäätmete kompostimine, mis kahjustab komposti või muudab selle kasutuskõlbmatuks (nt heitvee ja settekaevude setted ning käimlajäätmed), on keelatud.
Lisainfo kompostimise kohta on leitav veebilehel kompostiljon.ee. Kompostimine ei välista jäätmevaldaja võimalust kasutada jäätmete kogumismahutit ja anda jäätmeid üle jäätmevedajale.
Miks on kompostimine kasulik?
Kompostimine on kasulik nii Sulle kui ka loodusele.
- kompost on mulla väetaja ja sobib mulla kvaliteedi parandamiseks nii aiamaale, lillepeenrasse kui ka toalilledele
- kompost parandab mulla omadusi ja kunstlikke väetisi polegi vaja
- kompost aitab hoida mulla vajalikku niiskust ning head pH-taset
- kompostimine aitab hoida eemale taimede haigusi
- kompost paneb sinu köögiviljad ja lilled paremini kasvama.
Mida kompostrisse panna?
Kompostrisse võid panna kõikvõimalikke taimseid jäätmeid oma aiast. Näiteks puulehti, närtsinud lilli, niidetud muru ja palju muud. Samuti võib kompostrisse panna mitmeid taimseid jäätmeid oma köögist. Näiteks puu-, köögi- ja juurviljade jäätmeid (nagu õunakoori, kogemata seisma jäänud pirne, supi sisse läinud kapsa südamikke jne). Täpsemalt saad kuulata ja vaadata SIIT, mis täpselt kompostrisse käib.
Mida teha, et komposter haisema ei hakkaks?
Üldiselt ei tohiks kompost haiseda. Juhul, kui kompost haiseb, siis on see liiga niiske ja kompostis on vähe hapnikku. Proovi nii, et võta peotäis kompostimulda ja pigista seda. Kui pigistades eraldub rohkem kui paar tilka vett, on kompost liiga niiske ja alanud on roiskumise protsess. Kui tunned, et kompost lõhnab halvasti, siis proovi komposti õhutada seda ümber tõstes. Võid lisada ka kihtide vahele kuiva puistematerjali (oksahaket, turbapuru vms). Kui halb lõhn ära ei kao, siis proovi uuesti kompostimisega alustada. Vaata SIIT, millised on kompostimise tüüpilisemad vead.
Ole hoolikas sorteerija ja mõtle juba täna enda jaoks välja parim lahendus!
Õigusaktid
Lisainfo
Kontakt