Vanamuusikatund. Ooperikompanii pankrotist sündinud Händeli oratoorium
Georg Friedrich Händeli oratoorium „Iisrael Egiptuses“ (esiettekanne 4. aprillil 1739). Tänu oma teise ooperikompanii pankrotile suunas Händel oma loomingulise energia kaheksateistkümnenda sajandi kolmekümnendate aastate lõpus üha rohkem oratooriumide ja teiste teatraalse lavastuseta kooriteoste komponeerimisele. Küllap innustas teda ka edu, mille osaliseks seitse aastat varem oli saanud „Ester“. Saate autor on Robert Staak.
Esimeseks uueks oratooriumiks pärast ooperikompanii laialiminekut oli „Saul“ ning järgmiseks „Iisrael Egiptuses“, millel on mitmeid sarnaseid jooni „Messiasega“. Need kaks on ainsad Händeli oratooriumid, mis kasutatavad ainult piibli teksti. Kuigi see ei ole kindel, arvab enamus muusikaajaloolasi, et „Iisrael Egiptuses“ libretist on Charles Jennens, kes kirjutas ka „Messiase“ libreto. Nagu „Messiaseski“ ei ole ka selles oratooriumis nimelisi tegelasi, kes esitaksid järjepidevat tegevustikku. Kuna oratooriumis „Iisrael Egiptuses“ on väga vähe aariaid, nimetatakse seda ka koorioratooriumiks. Kooril on siin suur ja oluline roll ja muusika esitab koorile vägagi kõrgeid nõudmisi.