Mereäärsed lood
Parimad lood räägitakse 2011 aastal Tallinnas. See on kultuuripealinna lendlause ja me lubame rääkida mereäärseid lugusid. Mitte ainult füüsiliselt mere kaldal, vaid ka Eestis on igaühel tagataskus üks vapustav lugu. Ning Eestis on fantastilisel moel kõige kontsentreeritumal kujul olemas ka kogu 20. sajandi ajalugu. Õige pea ka laiemale üldsusele kättesaadava kultuuripealinna aasta visiooni aluseks ongi Eesti lugude rääkimine.
Mereääre avamine
Eestis on traditsiooniliselt väga tugevad institutsioonid – ooperimaja, teatrimajad, Kumu. Aga mida napib, on n-ö kultuuridžunglid – avatud ruumid, mis ei ole institutsionaliseeritud. Ruumid, kus loojad saaksid katsetada, kus nad ei peaks kohe tulemusi näitama, ega oleks sunnitud pileteid müüma, kuid kus valitseks kaasakiskuvalt loominguline atmosfäär. Niisugustest loomingulistest džunglitest on Eestis tõsine puudus. Kui me niisuguseid ruume ei raja, siis tulevikus muutub Eesti kultuuripilt aina ühekülgsemaks.
Kultuurikatel, Telliskivi loomelinnak, Uue Maailma projekt, Kultuurikilomeeter olgu esimestena nimetatud ja samamoodi viime suure osa programmist Kalamajja, Koplisse ja Lasnamäele.
Koostöös Nargen Opera, Birgitta festivali ja Rahvusooper Estoniaga kavandame rannaalale ooperiprojekte ning toome kokku noored Eesti heliloojad ja Euroopa lavastajad. Mere ääres kohtuvad maa ja vesi. Meie eesmärk on skvottida linnaruumi halle tsoone ja samal ajal lähendada Tallinnas elavaid kogukondi. Et see linn oleks peale kultuuriaastat ihaldusväärsem elukeskkond nii meie inimestele kui ka siia sattunud külalistele.
Õpitoad noortele sotsiaaltöötajatele
Käimas on koostöö AfroReggae nimelise noorteliikumisega Brasiiliast, Rio de Janeiro favelast.
Nimelt pani seal üks mees ühe maja uksele sildi, et tegemist on kultuurikeskusega; ta kogus sinna kasutut träni ja sodi, millest noored, kelle ainukeseks vaba aja veetmise viisiks seni oli olnud narkokaubandus, ehitasid erinevaid rütmi- ja muusikainstrumente. Siis innustas mees neid muusikat tegema ning linnas kontserti andma. Noored said teadlikuks, et saavad luua midagi positiivset selles sünges keskkonnas, ja inimesed on nõus neile selle eest ka piletiraha maksma. Orkester sai üha kuulsamaks ning organisatsioon muudkui laienes. Soojendati näiteks ka Rolling Stonesi Rio kontserti 2006. aastal. Nüüd tahame viia sotsiaaltöötajad Lasnamäelt, Koplist, aga veel ka Londonist, Kaplinnast kokku, et nad saaksid AfroReggae näitest innustust. 2011. aastal tahaksime siia ka orkestri esinema tuua.
Näited valmivast programmist:
- Radius – Ida-Euroopa uue elektroonilise muusika festival
- Koolinoorte Kaasaegse Kunsti Triennaal Eksperimenta!
- Plektrumi festivali arendus linnaruumi
- Arvo Pärdi uudisteos Konstatinoopoli Hagia Sofia kirikus aastal 2010
- Vene-Soome-Eesti-Rootsi näidendivõistlus
- Filmiprojekt “60 sekundit kultuuri” Veiko Õunpuu ja Taavi Eelmaa vedamisel
- MTV Euroopa muusikaauhinnad
- Kunstiseinad – rahvusvaheline kunstiprojekt linnaruumis
- Form and Sound – heliinstallatsioonid linnaruumis
- Residentuuriprojektid
Need on vaid mõned näited loomenõukogu juba läbinud 167st projektist. Kokku mahub ametlikku programmi ligikaudu 150 festivali, üritust või kultuurisündmust. Hetkel on sihtasutuse nõukogu kinnitanud 54 projekti arendusse saatmise. Aasta lõpuks tahame 75% programmist katuse alla saada ja selleks kuulutame järgmisel poolaastal välja ka ks ideekonkurssi, ühe professionaalidele ja teise laiadele hulkadele. Olgu öeldud, et raha pärast ükski väärt idee ellu viimata ei jää. Ja nendega võib ikka sihtasutuse uksest sisse astuda! Kõigi nende ettevõtmiste ideeks on mitte pidada aasta otsa pidu, vaid kasutada kultuuripealinna staatust selleks, et kujundada välja linnale vajalikud, seni puuduolevad struktuurid.
Allikas: Jaanus Rohumaa, kultuuripealinna programmiosakonna juhataja