Eesti üritab koos 12 teise riigiga panna Euroopa Liidu uues teledirektiivis täpselt paika piiriülese televisiooni mängureeglid.
Selle põhjuseks on venekeelse Pervõi Baltiiski Kanali (PBK) tulek siinsele teleturule, kirjutab Eesti Päevaleht.
Kultuuriminister Raivo Palmaru sõnul on Eesti audiovisuaalpoliitikat reguleeriva direktiivi eelnõuga seotud aruteludes keskendunud piirideta televisiooni probleemidele, seda just PBK pärast.
“Küsimus on õiguslik, sest näiteks Lätis kehtivad teised reklaami- ja ringhäälingureeglid. See puudutab eriti reklaamide pikkust ja sisu,” ütles Palmaru hiljuti Riigikogu kultuurikomisjonis. “Asjal on ka majanduslik pool. Piiriülene televisioon tuleb ju teise riigi reklaamiturule.” Eesti aastasest telereklaamiturust, mille maht on 300–400 miljonit krooni, kuulub vähemalt kümme protsenti PBK-le.
Riias peakorterit omav PBK reklaamib end Baltimaade kõige populaarsema venekeelse telekanalina. Kaks kolmandikku kanali programmist hõlmab Venemaal kõrget reitingut omava Pervõi Kanali (endine ORT) toodang.
PBK Eesti esinduse juht Margus Merima nentis, et kultuuriministeeriumil pole olnud nende kanalile mitte mingeid etteheiteid reklaamide sisu või pikkuse kohta. “Ja ma ei saagi aru, miks peaks olema,” lisas Merima.
Palmaru sõnul on Eesti selge huvi see, et liikmesriikidele jääks teatud juhtudel õigus kehtestada telereklaamile rangemad nõuded. “See puudutab lastele suunatud reklaami, samuti alkohoolsete jookide reklaami,” lausus minister. “Eesmärk on kehtestada ühtsed miinimumnõuded, millele iga riik võib lisada oma regulatsiooni.” Üle ELi kehtiks näiteks reegel, et saadet tohib reklaamiks katkestada vaid korra 35 minuti jooksul.