Euroopa Liit avalikustas hiljuti oma Euroopa oskuste kava, mis on ambitsioonikas skeem bloki tööjõu täiendamiseks ja täiendamiseks. Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud õigus elukestvale õppele on koroonaviiruse pandeemia tõttu saanud uue tähtsuse. Nagu selgitas tööhõive ja sotsiaalsete õiguste volinik Nicolas Schmit: „Meie tööjõu oskused on üks meie keskseid vastuseid taastumisele ning rohelise ja digitaalse keskkonna ettevalmistamisel on võtmetähtsusega võimalus pakkuda inimestele vajalikke oskusi. üleminekud ”.
Tõepoolest, kuigi Euroopa blokk on sageli oma keskkonnaalgatuste pealkirju teinud - eriti Von der Leyeni komisjoni keskpunkt, Euroopa roheline kokkulepe -, on see võimaldanud digitaliseerimisel mõnevõrra langeda. Üks hinnang näitas, et Euroopa kasutab ära ainult 12% oma digitaalsest potentsiaalist. Selle tähelepanuta jäetud valdkonna kasutamiseks peab EL kõigepealt tegelema digitaalse ebavõrdsusega bloki 27 liikmesriigis.
2020. aasta digitaalse majanduse ja ühiskonna indeks (DESI), iga-aastane liithinnang, mis võtab kokku Euroopa digitaalse toimivuse ja konkurentsivõime, kinnitab seda väidet. Viimane juunis avaldatud DESI aruanne illustreerib tasakaalustamatust, mille tõttu EL on silmitsi lünkliku digitaalse tulevikuga. DESI andmetel ilmnenud järsud jaotused - jagunemised ühe liikmesriigi ja järgmise vahel, maa- ja linnapiirkondade, väikeste ja suurte ettevõtete või meeste ja naiste vahel - teevad täiesti selgeks, et kuigi mõned ELi piirkonnad on valmis järgmiseks tehnoloogia põlvkond, teised on sellest oluliselt maha jäänud.
Jaapani digitaalne lõhe?
DESI hindab digitaliseerimise viit põhikomponenti - ühenduvus, inimkapital, Interneti-teenuste kasutuselevõtt, digitaalse tehnoloogia integreerimine ettevõtetesse ja digitaalsete avalike teenuste kättesaadavus. Nendes viies kategoorias avaneb selge lõhe kõige suurema jõudlusega riikide ja nende vahel, kes varitsevad paki põhjas. Soome, Malta, Iirimaa ja Holland paistavad silma eriti arenenud digitaalmajandusega staarnäitlejatena, samas kui Itaalial, Rumeenial, Kreekal ja Bulgaarial on palju alust tasa teha.
Seda üldist pilti suurenevast lüngast digitaliseerimise osas toetavad aruande üksikasjalikud jaotised kõigi nende viie kategooria kohta. Näiteks sellised aspektid nagu lairiba leviala, Interneti kiirus ja järgmise põlvkonna juurdepääsuvõimalused on digitaalse isikliku ja ametialase kasutamise jaoks kriitilise tähtsusega - siiski on Euroopa osa kõigis nendes piirkondades puudulik.
Juurdepääs lairibale on metsikult erinev
Lairibaühendus maapiirkondades on endiselt eriline väljakutse - 10% Euroopa maapiirkondade leibkondadest ei ole endiselt fikseeritud võrguga kaetud, samas kui järgmise põlvkonna juurdepääsutehnoloogia ei hõlma 41% maapiirkondade kodudest. Seetõttu pole üllatav, et oluliselt vähematel maapiirkondades elavatel eurooplastel on vajalikud digitaalsed põhioskused võrreldes suuremate linnade kaasmaalastega.
Kuigi need maapiirkondade ühenduvuse lüngad on murettekitavad, eriti arvestades seda, kui olulised on digitaalsed lahendused, nagu täppisviljelus, Euroopa põllumajandussektori jätkusuutlikumaks muutmiseks, ei piirdu probleemid ainult maapiirkondadega. EL oli seadnud eesmärgi, et vähemalt 50% leibkondadest telliks ülikiire (100 Mbps või kiirem) lairibaühenduse 2020. aasta lõpuks. 2020. aasta DESI indeksi järgi on ELil sellest märgist siiski puudu: vaid 26 % Euroopa leibkondadest on tellinud selliseid kiireid lairibateenuseid. See on pigem kasutuselevõtu kui infrastruktuuri probleem - 66.5% Euroopa leibkondadest on kaetud võrguga, mis suudab pakkuda vähemalt 100 Mbps lairibaühendust.
Mandri digivõistlusel on jällegi radikaalne erinevus eesrindlike ja mahajäänute vahel. Rootsis on ülikiire lairibaühenduse tellinud üle 60% leibkondadest, samas kui Kreekas, Küprosel ja Horvaatias on selline kiire teenus vähem kui 10% leibkondadest.
Mahajäänud VKEd
Sarnane lugu vaevab Euroopa väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid), mis esindavad 99% kõigist ELi ettevõtetest. Ainult 17% neist ettevõtetest kasutab pilveteenuseid ja ainult 12% suurandmete analüüsi. Nende oluliste digitaalsete tööriistade nii madala kasutuselevõtu määraga võivad Euroopa VKEd jääda maha mitte ainult teiste riikide ettevõtetest - näiteks 74% Singapuri VKEdest on pilvandmetöötluse nimetanud üheks investeeringuks, millel on kõige paremini mõõdetav mõju oma äri - kuid kaotades positsiooni suuremate ELi ettevõtete suhtes.
Suuremad ettevõtted varjavad VKEd valdavalt digitehnoloogia integreerimisel - umbes 38.5% suurtest ettevõtetest kasutab juba täiustatud pilveteenuste eeliseid, samas kui 32.7% tugineb suurandmete analüüsile. Kuna VKEsid peetakse Euroopa majanduse selgrooks, on võimatu ette kujutada edukat digitaalset üleminekut Euroopas, kui väiksemad ettevõtted tempot ei kiirendaks.
Digitaalne lõhe kodanike vahel
Isegi kui Euroopal õnnestub need lüngad digitaalses infrastruktuuris täita, tähendab see vähe
ilma inimkapitalita, et seda toetada. Ligikaudu 61% eurooplastest omavad vähemalt põhilisi digioskusi, ehkki mõnes liikmesriigis langeb see arv murettekitavalt madalaks - näiteks Bulgaarias on kõigest 31% kodanikest isegi kõige elementaarsemad tarkvaraoskused.
ELil on endiselt raskusi oma kodanike varustamisega põhilistest oskustest, mis muutuvad üha enam paljude tööülesannete eeltingimuseks. Praegu omavad arenenud digitaalsed oskused vaid 33% eurooplastest. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) spetsialistid moodustavad vahepeal 3.4% kogu ELi tööjõust ja ainult üks kuuest on naised. Pole üllatav, et see on tekitanud raskusi VKEdele, kes üritavad värvata neid väga nõudlikke spetsialiste. Ligikaudu 1% Rumeenia ja Tšehhi ettevõtetest teatasid probleemidest IKT-spetsialistide ametikohtade täitmisel, mis on kahtlemata aeglustamaks nende riikide digitaalseid muutusi.
Viimane DESI aruanne esitab terava kergendusega äärmuslikud erinevused, mis takistavad Euroopa digitaalset tulevikku seni, kuni nendega tegeletakse. Euroopa oskuste kava ja muud programmid, mille eesmärk on valmistada EL ette digitaalseks arenguks, on teretulnud sammud õiges suunas, kuid Euroopa poliitikakujundajad peaksid kogu bloki kiirendamiseks välja töötama tervikliku kava. Neil on selleks ka suurepärane võimalus - 750 miljardi euro suurune taastamisfond, mille eesmärk on aidata Euroopa blokil pärast koronaviiruse pandeemiat taas püsti tõusta. Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen on juba rõhutanud, et see enneolematu investeering peab sisaldama sätteid Euroopa digitaliseerimiseks: DESI raport on teinud selgeks, milliste digitaalsete lünkadega tuleb kõigepealt tegeleda.
Rahvusvaheline koostöö #ICT-uuringute valdkonnas on tänapäeva globaalsete väljakutsetega toimetulekuks keskne ratas
Teadlased ja teadlased kogu maailmast teevad koostööd, et leida vaktsiin koroonaviiruse vastu võitlemiseks. Covid-19 vastu võitlemiseks meditsiiniliste lahenduste otsimisel on esirinnas Euroopa, Hiina, USA, Austraalia ja Kanada ettevõtted. Kuid kõigi nende konkreetsete uurimisprogrammide töös on üks ühine nimetaja. Nad ühendavad teadlasi maailma eri paigust, et töötada selle uskumatult olulise terviseuuringute valdkonna nimel, kirjutab Abraham Liu, Huawei peaesindaja ELi institutsioonides.
Teadusliku tipptaseme saavutamine ei piirdu ühegi määratletud geograafilise piiriga. Kui nii valitsused kui ka ettevõtted tahavad turule tuua kõige uuenduslikumaid tooteid ja lahendusi, peaksid nad järgima rahvusvahelise koostöö ja kaasamise poliitikat.
Teisisõnu - maailma parimate teadlaste koostöö tagamine ühise eesmärgi nimel. Näiteks võib see seostada teadusuuringute ühistegevusega krooniliste tervisehäiretega võitlemisel, kliimamuutustega võitlemisel ning tulevikus kõige keskkonnasõbralikumate ja energiatõhusamate linnade ehitamisel.
Kõigi vertikaalsete tööstusharude uuenduslikku arengut toetavad nüüd edusammud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) valdkonnas. Energeetika-, transpordi-, tervishoiu-, tööstus-, finants- ja põllumajandussektorit moderniseeritakse ja muudetakse digitaalse leidlikkuse abil.
- 5G saab nüüd tagada, et meditsiinilisi toiminguid saab teha ka kaugjuhtimisega.
- Tehisintellekti (AI) areng aitab Covid-19 tuvastada pilverakenduste kaudu.
- Asjade Interneti (IOT) valdkonna uuendused tagavad veevarustussüsteemide tõhusama toimimise, tuvastades rikkeid ja lekkeid automaatselt.
- Praegu põhjustavad 25% kogu linnade liiklusummikutest parkimiskohti otsivad inimesed. Andmekeskuste korrektsel kasutamisel ning video-, kõne- ja andmesideteenuste kasutamise integreerimisel on valgusfoori- ja parkimissüsteemid operatiivselt tõhusamad.
- 5G tarnib isesõitvaid autosid, kuna juhtimise reageerimise ajad juhiste täitmisel on nüüd 4G-ga võrreldes palju väiksemad. Autofirmad kasutavad nüüd uute sõidukimudelite testimiseks serverarvuteid, mitte füüsilisi autosid selliste demonstratsioonide jaoks.
- 85% kõigist traditsioonilistest pangateenustest osutatakse nüüd veebis. AI edusammud juhivad ka võitlust krediitkaardipettuste vastu võitlemisel.
- Vere vererõhu ja südametegevuse taseme tuvastamiseks andurite abil võib piimatoodang suureneda 20%.
Kõigi nende edusammude keskmes on nii avaliku kui ka erasektori väga tugev pühendumus alusuuringutesse investeerimisele. See hõlmab selliseid valdkondi nagu matemaatilised algoritmid, keskkonnateadused ja energiatõhusus. Kuid rahvusvaheline koostöö ja kaasatus on võtmeelement digitaalse muundamise läbiviimisel, mille tunnistajaks me täna oleme.
Programmi Horizon Europe (2021–2027) poliitilised eesmärgid saavutatakse eduka rahvusvahelise koostöö kaudu. See ELi teadusprogramm aitab muuta Euroopa digiajastu jaoks sobivaks, ehitada rohelist majandust, võidelda kliimamuutustega ja rakendada ÜRO säästva arengu eesmärke. Huawei saab ja aitab ELil täita neid eluliselt olulisi sotsiaal- ja majanduspoliitilisi eesmärke.
Huawei on pühendunud oma rahvusvahelise poliitika jätkamisele uute innovaatiliste toodete ja lahenduste turule toomiseks. Huaweis töötab Euroopas üle 2400 teadlase, kellest 90% on kohalikud töötajad. Meie ettevõte teeb koostööd enam kui 150 Euroopa ülikooliga mitmesugustel teadusuuringutel. Huawei on aktiivne osaleja ELi teadusuuringute ja teaduse algatustes, näiteks Horisont 2020.
Era- ja avaliku sektori teadus- ja hariduskogukonnad kõikjalt maailmast - tehes koostööd - ühise eesmärgi mõistmisega - saavad ja saavad hakkama tõsiste ülemaailmsete väljakutsetega, millega me täna silmitsi seisame.
Seal, kus oleme ühendatud, saavutame edu. Seal, kus meid jagub, kukub läbi.
#Koronaviiruse kriis lükkab edasi Euroopa # 5G kasutuselevõttu
COVID-19 pandeemia, mis on mõjutanud enamikku Euroopast ja sundinud riiklikke seiskamisi Itaalias, Hispaanias, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis, on sundinud viivitama ka Euroopa 5G kasutuselevõtuga, eriti Prantsusmaal. Prantsusmaa telekommunikatsiooniasutus ARCEP oli peaks käivitama riigi kauaoodatud 5G spektri võimalused aprilli keskel; regulaatoril on nüüd tunnistas see ei saa riigihankemenetluse ajal pakkumist korraldada, et aeglustada koronaviiruse levikut EL-i suuruselt teises majanduses.
Prantsuse neli peamist operaatorit - Orange, Bouygues, SFR ja Free - praegu seda pole liiga vaevatud viivitusega. Selle asemel üritavad nad sammu pidada järsk tõus kümnete miljonite kaugtööd sunnitud spetsialistide andmeliikluses, rääkimata nõudlusest voogedastusteenuste nagu Netflix, YouTube ja Amazon Prime järele. Pärast Prantsuse valitsuse taotlust pidi Disney + isegi seda tegema viivitage selle kasutuselevõtmisega Prantsusmaal kahe täisnädalaga, et vältida võrgu üleküllastumist.
Pikemas perspektiivis muudab aga enampakkumise korraldamise viibimine väga ebatõenäoliseks, et Prantsusmaa telekommunikatsioonisektor suudaks 5G kasutuselevõtu eesmärgid 2020. aastal täita. Prantsuse valitsus oli enne üritanud operaatoreid 5G võrkude juurutamist vähemalt kahes linnas. aasta lõpuks, eeldusel, et pakkumine toimub aprillis ja juurutamine võib alata juulis.
Just viimane takistus
Enne pandeemia levikut kogu Euroopas olid EL-i riigid juba 5G-infrastruktuuri võrku toomisel sammu teiste turgudega. GSMA ja Ericssoni sõnul oodatakse Euroopalt ühiselt saavuta ainult 30% 5G turulepääs järgmise viie aasta jooksul. Võrdluseks - Lõuna-Korea tempos on 66% ja USAs oodata 50%.
Isegi Euroopa Liidus kasvab lõhe liikmesriikide vahel aina suuremaks. Kuigi Prantsusmaa püüab kindlaks teha, millal ta suudab 5G spektrit eraldada, on Itaalia kaks suurimat operaatorit juba tehtud 5G-teenus oli eelmisel aastal saadaval suuremates linnades nagu Milano, Torino, Rooma ja Napoli. Hispaanias alustas Vodafone 5G juurutamist juba 2018. aastal ja oli oma 5G võrku juba laiendanud 15 linnad enne 2019. aasta lõppu.
Muidugi on ülemaailmse geopoliitika ebamäärasused mõjutanud Euroopa võimet 5G tehnoloogiaid rakendada. ELi jõupingutused Ida-Aasia ja Põhja-Ameerika telekommunikatsiooniturgude järele jõudmiseks on kahjuks sattunud telekommunikatsiooni ristumiskohta USA-Hiina kaubandussõda, nüüd kaks aastat järjest.
Hiina telekommunikatsiooni hiiglaste Huawei või ZTE tehnoloogia ja seadmete kasutamisega seotud julgeolekuolukorra pärast muret tundnud Trumpi administratsioon on oma Euroopa partnerid üles surunud välistage need ettevõtted nende tärkavatest 5G-võrkudest. Kahjuks pole Euroopa telekommunikatsiooniteenuse pakkujatel praegu muid alternatiive.
Huawei: ainus mäng linnas?
Ameerika vastuväited - mida juhib president Donald Trump ise - Hiina telekommunikatsioonitehnoloogiate kasutamisele pole alusetud. Läbipaistmatud suhted selliste ettevõtete vahel nagu Huawei ja Hiina valitsus pakuvad tegelikud põhjused mure pärast. USA, Austraalia ja teiste ametnike väitel võiks Peking sundida Huaweid andmeid üle andma või muul viisil Huaweid tagauksena kasutama elutähtsatesse infosüsteemidesse, mis kasutavad Huawei seadmeid.
Kuigi ettevõte väidab, et tema suhted Hiina riigiga on, on ei erine kõigilt teistelt eraettevõtetelt, aruandluse esitaja Wall Street Journal avastas eelmisel aastal, et Huawei on erineva vormiga valitsuse abist kasu saanud enam kui 75 miljardit dollarit.
Kui Huawei positsioon Hiina valitsuse suhtes on halb, on Euroopa jaoks Huawei komponentide telekommunikatsioonivõrkudest väljavõtmine praktiliselt võimatu. Huawei tooted on Euroopa siseselt juba olemas 3G ja 4G võrgud, vundament, millele tuleb rajada mandri 5G võrgud. Nagu tööstuse analüütikud märgivad, tooks ettevõtte eemaldamine olemasolevatest võrkudest välja nõuavad vahendeid et ei Euroopa valitsused ega ettevõtjad pidid säästma isegi enne praegust majanduskriisi.
Ilma Huaweita võib Euroopa 5G-üleminekuga kaasneda täiendavaid viivitusi 18 kuud ja lisakulud 62 miljardit dollarit. See aitab selgitada, miks Euroopa juhid seda teevad pole ühinenud Ameerika nõudmistele, valides selle asemel lähenemisviisi, mis välistaks riskantsed tarnijad nende võrkude kriitilistest osadest, kuid ei keela ühtki konkreetset ettevõtet.
See oli USA ja tema peamiste liitlaste vaheline vaidlusalune teema juba enne COVID-19 kriisi, mille tulemuseks oli president Trumpi ja peaminister Boris Johnsoni vahel väidetavalt karm vahetus veebruaris pärast seda, kui Johnson otsustas lubada Hiina Huaweil ehitada vähemalt osa Ühendkuningriigi 5G võrk.
Kas see tähendab, et Euroopa ja Ameerika ametnikel ja seadusandjatel pole muud valikut kui leppida Huawei keskne roll? Mitte tingimata.
Mõned Euroopa „digitaalne suveräänsus”- grupp, kuhu kuulub ka Prantsusmaa president Emmanuel Macron - hakkavad tõdema, et Euroopa enda 5G esmased tehnoloogiatarnijad, Rootsi Ericsson ja Soome Nokia, on konkurentsiolukorras võrreldes konkurentide Huawei juurdepääsuga Hiina riigiabile. Seda ei tähendaSiiski on Huawei edumaa konkurentsis turuosa ületamiseks ületamatu.
Euroopa telekommunikatsioonioperaatorid, kes peavad otsustama Hiina ja Euroopa tarnijate vahel, on ise Euroopa turu keeruka struktuuri tõttu ebasoodsas olukorras. Erinevalt Hiinast või USA-st, kus ühtsed siseturud võimaldavad operaatoritel saavutada sadade miljonite klientide teenindamiseks vajalikku ulatust, on Euroopa telekommunikatsioonisektor murdunud mööda riigipiire.
Igal EL-i riigil on oma operaatorite komplekt ja ükski neist ei saa kasvuruumi osas sobitada palju suuremaid Aasia ja Ameerika turge. Ehkki kogu ELis toimuv konsolideerimine võiks seda ebakõla leevendada, on selles suunas liikumisega siiski tegemist olnud stymied reguleerivate asutuste poolt Brüsselis.
Kas praegune kriisihetk võiks tuua võimaluse taastada Euroopa 5G struktuurilised puudused? EL ja tegelikult kogu maailmamajandus vajavad pandeemia tagajärjel tõsiseid majanduslikke stiimuleid. Kooskõlastatud jõupingutused Euroopa tehnoloogilise sõltumatuse ja konkurentsivõime taaskehtestamiseks telekommunikatsioonisektoris võiksid aidata seda kasvu tulevikus, kui Euroopa juhid on valmis seda ette võtma.
#EuropeChina kaubandus ja investeeringud: väljakutsete muutmine koostööks
Kuna Euroopa suhtumine Hiinasse areneb ja küps, mäletagem mineviku õppetunde, jäädes tuleviku suhtes optimistlikuks. kirjutab Huawei Technologies ülemaailmsete valitsusküsimuste asepresident Simon Lacey.
Eelmisel nädalal kutsus äsja asutatud Euroopa ja Aasia ühendamise algatus Brüsselis kokku vaekogu, et arutada teemat „Euroopa ja Hiina kaubandus ja investeeringud: väljakutsete muutmine koostööks“. Mul oli au istuda selliste märkimisväärsete valgustite kõrval nagu proua Helena Koenig Euroopa Komisjonist, Jacques Pelkmans Euroopa poliitikauuringute keskusest, Pascal Kerneis Euroopa teenuste foorumist ja Duncan Freeman Euroopa Kolledžist. VUBi professor Miryong Kim korraldas ürituse, mille raames toimus elav arutelu paljudes küsimustes. Siin on mõned väljavõtmised.
Igal Euroopal ja Hiinal on oma tugevad küljed
Üks asi, mida poliitikakujundajad ja kaubandusläbirääkijad peavad pidevalt meeles pidama, on tõsine reaalsus, et riikidel pole sõpru. huvid. Kõik jõupingutused, et panna Hiina etikett „strateegiliseks konkurendiks” või kokkuvõtlikult seostada mõne teise heli suurusega valemi abil, annavad paratamatult välja keeruliste konkureerivate ja tasuta huvide kogumi, mida see suhe hõlmab ja on seega parem vältida. Jah, Hiina ekspordib ELis palju tööstuskaupu, kuid EL ekspordib Hiinale ka palju teenuseid ja immateriaalsemaid asju, nagu juhtimisalased teadmised ja keerukad pehme oskused, mida on vaja kontinentidevaheliste tarneahelate ja jaotusvõrkude ehitamiseks ja haldamiseks. Ehkki Euroopa võib tunduda, et ta kaotab mõningase aluse põhitootmises, kompenseeritakse see väga suurel määral paljude teiste oluliste majandussektorite muljetavaldavast kasust.
Hiina eduka ümberkujundamise põhjused on mitmekesised ja keerulised
Liiga tihti kritiseeritakse Hiinat ja selle ettevõtteid selle eest, et nad on õnnestunud üksnes tänu valitsuse toetusele ja kuna nad ei suutnud eeskirju täita. See on ebaõiglane nende miljonite väga töökas inimeste suhtes, kes on viimase 30i aasta jooksul teinud oma kujutlusvõimelisemaks ohvriks oma elu paremaks muutmiseks. Samuti jäetakse tähelepanuta asjaolu, et Hiinal on suur ja majanduslikult oluline erasektor (millest Huawei on suurepärane näide), mis on edukalt konkureerinud eksporditurgudel üle maailma. See on toonud kasu nii Hiina majandusele üldiselt kui ka mujal maailmas asuvatele ettevõtetele, kes suutsid võimendada Hiina tohutut mastaabisäästu, pakkudes oma aktsionäridele jõukust ja väärtust oma klientidele. Loomulikult said Hiina ettevõtted välismaistel turgudel silmitsi avatusega, mis tegi Hiina ekspordipõhise kasvumudeli võimalikuks. Seega on loomulik, et nüüd, kui Hiina on nii kaugele jõudnud, on tema kaubanduspartnerid nõudnud Hiina turu avatust.
Hiina tootmisest lahti sidumine ja ülemaailmse majandusintegratsiooni aastakümnete tagasipööramine ei ole keegi huvitatud.
Pärast hävingut, mida Euroopa Teise maailmasõja ajal kannatas, nägid nägemusliidrid ja Euroopa projekti autorid, et parim viis tulevaste sõdade vältimiseks oli siduda suurimaid sõdureid üha tihedamatesse majanduskoostööalgatustesse, mis algasid Euroopa Söe- ja Koostööorganisatsiooniga. Teraseühendus ja tänaseks kulmineerunud on Euroopa Liit ja euroala. See on mineviku oluline õppetund, mida me ei tohiks unustada. Hiinaga kohtlemine majanduslikult ohustatuna ja sellest lahutamisel on just see, mida maailm vajab praegu ja siin võib Euroopa olla ja peab näitama teed konstruktiivsele koostööle Hiinaga.
Partnerlus tehnoloogilise piiri piiride tõukamiseks
Euroopa on Huawei teine koduturg, mitte ainult sellepärast, et see toob ELis teise Hiina suurima osa oma tuludest kohe pärast Hiinat, vaid Euroopa olulise koha tõttu ettevõtte teadus- ja arendustegevusele. See punkt toetab eespool öeldut ELi ja Hiina majandusliku vastastikuse täiendavuse kohta. EL on väga oluline koht uute ideede loomiseks, levitamiseks ja turustamiseks. See ei selgita mitte ainult seda, miks Huawei on otsustanud investeerida nii olulisi ressursse nii oma uurimiskeskuste kui ka ühiste innovatsioonikeskuste loomiseks oma teloklientidega, vaid ka seda, miks ta kulutab miljardeid rahastamist ning toetab Euroopa ülikoolide ja rakendusuuringute alaseid ja rakendusuuringuid. tehnilised instituudid. Selles väga olulises mõttes teevad Euroopa ja Hiina ressursid, asjatundlikkus ja talent koostööd, et luua paremini ühendatud maailm ja tõsta tehnoloogilise piiri piire, et muuta elu paremaks kõigile.
Loodetavasti loodan, et Euroopa jääb ausaks ideaalidele, mida ta on kasvatanud, ja muutunud ülemaailmse meistriks oma majandusintegratsiooni ajaloo jooksul.
Simon Lacey on Huawei Technologies globaalse valitsuse asepresident ja töötab kaubanduse hõlbustamise ja turulepääsu küsimustes ettevõtte peakorterist Shenzhenis.
Vabaühendused, mitte valitsused, on imperialismi uued kandjad
Katkine varjupaigasüsteem: inimene, kes ei soovi ega suuda Afganistani põgenikke vastu võtta
Suur mängude vähendamine: Afganistani ebaõnnestumine ähvardab Kesk -Aasiat
2.5. aastal kündis Euroopa kaitsealasid üle 2020 miljoni tunni merepõhjatraalimine
Asepresident Timmermans ja volinik Sinkevičius osalevad Marseille's Rahvusvahelise Looduskaitse Liidu maailmakongressil
Vabaühendused, mitte valitsused, on imperialismi uued kandjad
Katkine varjupaigasüsteem: inimene, kes ei soovi ega suuda Afganistani põgenikke vastu võtta
Suur mängude vähendamine: Afganistani ebaõnnestumine ähvardab Kesk -Aasiat
2.5. aastal kündis Euroopa kaitsealasid üle 2020 miljoni tunni merepõhjatraalimine
Asepresident Timmermans ja volinik Sinkevičius osalevad Marseille's Rahvusvahelise Looduskaitse Liidu maailmakongressil
Euroopa tervishoiu hädaolukorra amet on 30 miljardi euro väärtuses 2022. aasta alguseks
„Euroopa suudab - ja peaks ilmselgelt - olema suuteline ja valmis tegema rohkem iseseisvalt”, von der Leyen
"Ma ei vaja siin mingit poliitilist võitu, ma tahan leida lahenduse" - Šefčovič
"Daam ei ole kitsendamiseks" - Lagarde
Šveits lähenes ELile, et lahendada tulevaste suhete erimeelsused
Trendid
-
Eurobaromeetri4 päeva tagasi
Eurobaromeeter: optimism ELi tuleviku suhtes kõrgeimal tasemel pärast 2009. aastat
-
Kliimamuutus4 päeva tagasi
Kliimakell tiksub kiiresti
-
kuupäev5 päeva tagasi
Suurem kaitse, innovatsioon ja kasv Ühendkuningriigi andmesektoris, nagu teatas Ühendkuningriigi digitaalsekretär
-
ELi ühtekuuluvuspoliitika5 päeva tagasi
ELi taastumine ei ole tulemuslik ilma kindla ühtekuuluvuspoliitika, mis on üles ehitatud tõelises partnerluses Euroopa linnade ja piirkondadega
-
keskkond5 päeva tagasi
Palju õnne Tallinnale, Valongole ja Winterswijkile, Euroopa Rohelise Linna auhindade uutele võitjatele
-
Dieet4 päeva tagasi
Saadikud kutsuvad üles koostama ELi toidustrateegiat, et edendada taimset toitu
-
Venemaa3 päeva tagasi
EL peab olema valmis Venemaa duuma valimisi mitte tunnustama, ütleb PPE
-
ELi ühtekuuluvuspoliitika5 päeva tagasi
ELi ühtekuuluvuspoliitika: 25 finalisti 2021. aasta RegioStarsi konkursile kuulutati välja