Metsavarumisega tegelevatel ettevõtetel läks 2022. aastal hästi, sest tugevat kasvu näitas nii käive kui ka kasumlikkus, kuid KPMG metsasektori vandeaudiitori Siim Külasepa sõnul on tänavu oodata sektori jahtumist vähemalt aasta keskpaigani.
Külasepa sõnul vallandus juba 2021. aastal buum ehitussektoris ja sama aasta teises pooles algas energiakandjate inflatsiooniralli, mis tõi rõõmu ka metsavarujatele. Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aasta veebruaris lisas puidu hinnakasvule hoogu, eriti energiapuidu osas, sest kibekiiresti oli vaja leida asendus agressorriigi Venemaa naftale ja gaasile.
Eelmise aasta neljas kvartal näitas tervikuna võimsat kasvu võrreldes aastataguse perioodiga. Sektori ettevõtete käive kasvas üle kahe korra, ulatudes 296 miljoni euroni. Suure panuse sellesse andis küttepuit, mille hind 2022. aastal kolmekordistus.
Kui 2021. aastal tasus metsaomanikul raiuda kvaliteetset puud, siis 2022. aasta kõrged energiahinnad motiveerisid metsamehi minema ka vähemväärtusliku puidu järele. See tagas sektori atraktiivsuse kogu aasta jooksul ning metsavarumise sektori ettevõtete arv püsis peaaegu muutumatuna, ulatudes 2022. aasta neljanda kvartali lõpuks peaaegu 300 ettevõtteni, märgib Külasepp.
Palgakasv kattis peaaegu inflatsiooni
Kui sektori käive näitas 2022. aasta viimases kvartalis selget kasvu, siis töötajate arv vähenes võrreldes 2021. aasta neljanda kvartaliga 3,8%. „Majanduse jahtumine väljendub puidusektoris metsavarujate tööhõive vähenemisena. Saematerjali nõudluse languse ja puidu kõrge hinna tõttu on saeveskid oma tegevust koomale tõmmanud, mistõttu ei nõuta metsavarujatelt enam nii palju toorpuitu kui varem. See aga tähendab kokkuvõttes vähem hõivatuid,“ sõnab Külasepp.
Samuti oli sektori keskmine brutotöötasu 2022. aasta neljandas 3,9% väiksem kui sama aasta kolmandas kvartalis, ulatudes 1 950 euroni. Samas võrreldes aasta varasemaga kasvas töötasu siiski keskmiselt üle 17%, mistõttu on sektori töötajate reaalpalk püsinud peaaegu samal tasemel, kui arvestada Eesti keskmist inflatsioonikordajat.
Edaspidine sõltub energiaturust
2023. aasta alguses on puidu hind languses, mis omakorda tähendab metsavarujatele käibe vähenemist. Lisaks ümarpalgile on viimaks odavnema hakanud energiapuit, mille hinna on alla toonud teiste energiakandjate odavnemine tänu keskmiselt soojemale talvele. Hetkeprognoosid näitavad, et sektor jahtub vähemalt 2023. aasta suveni ning peale seda toimuv sõltub eelkõige majanduse kui terviku käekäigust.
Energiapuidu hind sõltub eelkõige sellest, kuidas õnnestub Euroopal endale tagada järgmise aasta energiavarud, sest tarneahelates on endiselt olulist ebakindlust.
Turgu mõjutavada ka metsapoliitilised otsused, näiteks äsja vähendatud RMK raiemaht ning järgmisele Riigikogu koosseisule menetleda jäetud metsanduse arengukava.
KPMG on ülemaailmne auditi-, maksu-, õigus- ja ärinõustamisteenuseid pakkuvate ettevõtjate võrgustik, liikmesfirmadega 144 riigis, kus töötab kokku üle 236 000 spetsialisti. Eestis tegutseb KPMG alates 1992. aastast ja ettevõttes töötab üle kahesaja viiekümne audiitori ja nõustaja. Eesti KPMG partnerettevõttes Soome KPMG-s töötab ligi 2000 ning Põhjamaades kokku ligi 6000 asjatundjat.