“Ei osanud seda köha kuidagi seletada. Lasteaias ühestki viirushaigusest kuulda ei olnud ja ilmad olid kenad,” meenutab Marju. “Laps ikka köhib vahel ja alati ei pööragi sellele suurt tähelepanu – teeme inhalaatoriga auru ja kõik möödub paari päevaga. Aga see oli teistsugune köha. Lisaks oli tüdruk loid, üldse mitte enda moodi.”
Perearsti juurde nad samal päeval ei pääsenud, kuid pereõde tegi vereanalüüsi ja kuulas kopse ning pani kolm päeva hilisemaks arstiaja. Järgmisel päeval sai Marju teada vereanalüüsi vastuse – põletikunäit oli natuke normist kõrgem, nii-öelda piiripealne, mis tähendas, et otseselt kopsupõletikku oletada ei saanud.
Paari päevaga läks köha aga hullemaks ja ühel ööl sai Marju suure ehmatuse osaliseks, sest tütrel oli raske hingata. Ta oli valmis lastehaigla erakorralisse vastuvõttu tormama, kuid hirmust, et peab seal haige lapsega mitu tundi veetma, otsustas ta siiski Rebekat tähelepanelikult jälgida ja jääda järgmiseks päevaks pandud perearsti aega ootama.
Põletikunäit mitmekordistus
Vastuvõtul kuulas perearst kopse ning tegi uue vereanalüüsi, millest selgus, et põletikunäit oli vahepeal mitmekordistunud – see viitas juba kopsupõletikule. Arst tahtis saata Rebeka ka röntgenipilti tegema, ent kui Marju kuulis, et raviks on nii või teisiti antibiootikumikuur, otsustas ta, et loobub röntgenipildist, et säästa last kiiritusest.
Tallinna lastehaigla pediaatri Karin Puksi sõnutsi on kopsupõletik sarnane ülemiste hingamisteede viirushaigustega – mõlemale on iseloomulik palavik ja köha. Kui ülemiste hingamisteede viirushaiguste korral on aga enamasti tegu kuiva köhaga, siis kopsupõletikuga esineb pigem rögane köha.
“Tavaliselt tõuseb palavik üle 38,5 kraadi. Peale palaviku ja köha viitab kopsupõletikule kiire hingamine. Ka lapse üldseisund võib halveneda – ta on väsinud, loid, ei taha mängida, isu pole. Vanemad lapsed võivad kaevata lisaks kõhuvalu, peavalu või valu rindkeres,” kirjeldab dr Puks.
Kui lapsel on mainitud nähud, soovitab tohter pöörduda kärmelt perearsti poole, kes peaks kopsupõletiku kahtluse korral tegema ka röntgenuuringu. “Läbivaatuse käigus võib küll kahtlustada, et tegu on kopsupõletikuga, kuid kindlalt saab haigust diagnoosida vaid röntgeni abil,” ütleb tohter ning selgitab: “Last kuulates võib kopsupõletiku korral kuulda peeneid räginaid põletikukolde kohal, kuid räginad on kopsus ka bronhiidiga. Ka ei pruugi osa kopsupõletiku tekitajate korral vere põletikunäitajad eriti tõusta.”