Täna algas Hara lahes meresõjaline õppus Baltic Fortress, kus mereväelased Balti riikidest ja Belgiast harjutavad valmisolekut meritsi saabuvate liitlasvägede vastuvõtmiseks.\"Õppus annab meile hea võimaluse harjutada tavapärasest suurema üksuse meresõjalist juhtimist tavatus ohukeskkonnas,\" ütles mereväe laevastiku ülema ülesannetes olev kaptenleitnant Ain Pärna.
Peale liitlasvägede ja varustuse saabumiseks vajalike laevateede ja ankrualade kontrollimist harjutavad ligi 300 mereväelast ka laevateede meremiinidest puhastamist. Harjutustel kasutatakse imitatsioonivahendeid: paukmoona, valgustusrakette ja õppemiine. Veealuseid lõhkamisi läbi ei viida.
Eesti mereväe sihtgrupi staabi juhitaval õppusel osalevad Leedu staabilaev LNS Jotvingis, miinijahtija LNS Kursis ning patrull-laev LNS Dzukas. Lätist osaleb õppusel staabilaev LVNS Varonis. Eesti mereväest osalevad õppusel miinijahtijad Admiral Cowan ja Sakala, merejõudude sihtgrupi staap ning mobiilne tuukrite sihtüksus, kuhu kuuluvad ka mehitamata allveerobotitega opereerivad belglased.
Vastutegevuses osalevad mereväe miinijahtija Ugandi, tuukripaat Aleksandra, õhuväe helikopter Robinson R-44 ning Poola hävitajad SU-22. Õppus lõpeb 26. mail.
Baltic Fortress on meresõjaline õppus, mida korraldab igal aastal üks Balti riikidest. Järgmisel aastal toimub õppus Leedus.
Tänane Euroopa Liidu Üldasjade nõukogu Brüsselis volitas Euroopa Komisjoni alustama läbirääkimisi Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise lepingu üle ning andis selleks ka konkreetsed läbirääkimisjuhised ehk mandaadi. Samuti otsustati luua ajutine töörühm, mida hakkab juhtima nõukogu peasekretariaat.
Eesti eriesindaja Euroopa Liidu institutsioonide juures ja Eesti-sisese Brexiti-töörühma juhi Matti Maasika sõnul on nüüd läbirääkimiste alustamiseks eeltingimused loodud ja alates homsest tuleb neid juhiseid ka rakendada. Läbirääkimisi loodetakse alustada peatselt pärast Ühendkuningriigi parlamendivalimisi ning esimene ülevaade läbirääkimiste käigust antakse liikmesriikidele juba juunikuisel üldasjade nõukogul ja ülemkogul. „Esmajärjekorras soovime tagada inimeste õigused ja leppida kokku rahalistes kohustustes. Kogu see protsess toimub alaliste esindajate ja üldasjade nõukogu pideva ja hoolika tähelepanu all, samuti hoiame kursis Euroopa parlamenti, läbipaistvus on oluline meile kõigile,” ütles Maasikas.
Euroopa Komisjon peab läbirääkimisi ülemkogu suuniste ja nõukogu läbirääkimisjuhiste kohaselt, pealäbirääkija on endine Komisjoni volinik ja Prantsuse tipp-poliitik Michel Barnier. Lahkumislepingule annab EL poolt nõusoleku Euroopa Parlament.
Komisjonile antud läbirääkimisjuhistes on kirjas, et ülemkogu suuniste kohaselt peetakse läbirääkimisi kahes etapis. Esimeses etapis käsitletakse vaid Ühendkuningriigi väljaastumist EList ning tema vabastamist kõikidest ELi liikmelisusega kaasnevatest õigustest ja kohustustest. Kui selles osas on saavutatud piisavalt edu, võib ülemkogu anda nõusoleku alustada läbirääkimiste teist etappi ehk hakata pidama esialgseid ja ettevalmistavaid arutelusid tulevase suhte ja üleminekukokkulepete üle. Ühendkuningriigiga tulevaste suhete lepingu saab sõlmida alles siis, kui UKst on saanud kolmas riik. Praegused läbirääkimisjuhised puudutavad üksnes läbirääkimiste esimest etappi, neid uuendatakse vastavalt vajadusele.
Üldasjade nõukogu otsustas luua ka vastava artikkel 50 töörühma, kes abistab liikmesriikide alalisi esindajaid. Nendega koostöös tagatakse läbirääkimiste pidamine vastavalt ülemkogu suunistele ja nõukogu läbirääkimisjuhistele ning antakse juhtnööre läbirääkijale.
Fotod: https://flic.kr/s/aHsm15TWc7
Lähem info:
Tiina Maiberg
Välisministeerium
Islandi väljak 1
15049 Tallinn
Tel: +372 6377 253
Mob: +372 53 008 703www.vm.ee
Kõik uudised
Euroopa Liidu riikide noorteministrid arutasid täna Brüsselis, kuidas noored Euroopa tuleviku kujundamises senisest veelgi enam kaasa saaksid rääkida. Eesti pakub noorte edukamaks kaasamiseks ühe võimalusena välja nutika noorsootöö.
Ministeeriumi noorte ja välissuhete asekantsleri Madis Lepajõe sõnul suurendaks noorte osalust nende vajadustele vastavate digilahenduste kasutamine. „Nutika noorsootööga otsime uusi võimalusi noorteni jõudmiseks arenevate tehnoloogiate ja innovatsiooni kaudu. Kaasates noori nutikate lahenduste väljatöötamisse, toetame ka nende digipädevuste arengut,“ sõnas Lepajõe.
Nutikas noorsootöö on erilise tähelepanu all ka Eesti Euroopa Liidu nõukogu eesistumise ajal 2017. aasta teisel poolel, mil Eesti täidab liikmesriikide arutelude juhtimise ja poliitikate koordineerimise rolli. Sel ajal saab hoo sisse Euroopa Liidu noortestrateegia koostamine ning Eesti seisab selle eest, et kõigil Euroopa noortel oleks võimalik selles kaasa rääkida. Samuti plaanib Eesti olla aktiivne Euroopa Solidaarsuskorpuse arendamisel, mis avardab noorte võimalusi Euroopas kogemusi omandada ja panustada ühiskondlikult oluliste ülesannete lahendamisse – käia praktikal, õppimas, tööl või tegeleda vabatahtliku tegevusega.
Lisaks poliitilisele mõttevahetusele noorte kuulamise ja toetamise teemal võeti Euroopa Liidu noorteministrite nõukogus täna vastu järeldused Euroopa noortevaldkonnas pärast 2018. aastat tehtava koostöö kohta ja noorsootöö rollist noortele eluks vajalike oskuste arendamisel. Samuti kiideti heaks nõukogu resolutsioon selle kohta, kuidas toimub tulevikus dialoog noortega neid puudutavate poliitiliste otsuste tegemisel.
Lisainfo nõukogu kohtumise ja järelduste kohta (inglise keeles)
Kõik uudised
Keel
EST
Haridus- ja Teadusministeerium ning sihtasutus Archimedes kutsuvad osalema aasta parima võõrkeelealase teo konkursil. Kandideerima on oodatud uuenduslikud keeleõppeprojektid, mis on innustanud inimesi õppima võõrkeeli.
Euroopa keeleõppe tunnuskirja tänavuse konkursi eelisteemad on „Keelerikkad koolid ja klassid: mitmekesisuse väärtustamine koolides“ ning “Keelesõbralik ühiskond — kogemusõpe”. Esimene teema keskendub formaalsele õppele üldhariduses, aga ka kutsehariduses. Kogemusõpet edendavad projektid võivad tutvustada kõigile vanuserühmadele mõeldud uuenduslikke keeleõppeviise.
Kandideerima on oodatud nii kohalikud kui rahvusvahelised keeleõppeprojektid, õppematerjalid ja -vahendid jne. Aasta võõrkeelealane tegu võib olla ka festival, õpiring, keelteklubi, võõrkeelte õppimise ja õpetamise teemaline konverents vms.
Konkurss kestab 11. juunini ja kandideerimiseks tuleb täita veebivorm sihtasutuse Archimedes kodulehel.
Euroopa keeleõppe tunnuskirja saajad valib kandidaatide hulgast välja žürii. Silmapaistvamad laureaadid saavad ka rahalise preemia. Tunnuskirjad ja preemiad antakse üle sügisel.
Tunnuskirja programmi eestvedaja on Euroopa Komisjon, Eestis koordineerivad seda sihtasutus Archimedes ning Haridus- ja Teadusministeerium.
2016. aasta parima võõrkeelealase teo tiitli pälvisid Tallinna Keskraamatukogu algatatud Skype’i raamatuklubi, Tartu Kristjan Jaak Petersoni gümnaasiumi keele- ja reaalteaduste õpet siduv õpilasvahetuse projekt ning Kadrioru Saksa gümnaasiumi muusikaga seostatud keeleõpe.
Lisainfo: Made Kirtsi, 6979 212 või firstname.lastname@example.org
Kõik uudised
Keel
EST
Riigikogu riigikaitsekomisjon osaleb täna ja homme Põhjamaade, Balti riikide ja Poola parlamentide kaitsekomisjonide iga-aastasel julgeolekualasel foorumil Norras Bergenis, kus on fookuses NATO ja Põhjamaade koostöö ning Põhja-Balti julgeolekualane raamistik.
Link uudisele: Põhjamaade, Balti ja Poola kaitsekomisjonid arutavad Norras julgeolekualast koostööd
Stenbocki maja, 22. mai 2017 – Peaminister Jüri Ratas alustab täna Eesti Euroopa Liidu Nõukogu juulis algavat eesistumist ette valmistavate välisvisiitidega. Peaminister külastab 22. - 24. mail Slovakkiat, Ungarit, Tšehhit, Sloveeniat ja Rumeeniat.
Peaministri sõnul on tavapärane, et eesistumise eel käib vastava riigi valitsusjuht võimalikult paljudes liikmesriikides, et tutvustada oma riigi eesistumise prioriteete ning arutada koostöö tihendamise võimalusi. „Eesistumise eel liikmesriikide külastamine on hea viis tutvustada oma kolleegidele meie eesistumise prioriteete, aga ka kuulata teiste riikide ootusi ning mõtteid eelseisvaks poolaastaks. Räägime võtmeteemadest Eestile ja külastatavale riigile,“ sõnas Ratas.
Esmaspäeval, 22. mail viibib peaminister Bratislavas, kus ta kohtub Slovakkia peaministri Robert Ficoga. Päeva teises pooles suundub peaminister Ratas Budapesti, kus ta kohtub Ungari peaministri Viktor Orbániga.
Teisipäeval, 23. mail kohtub Ratas Prahas Tšehhi peaministri Bohuslav Sobotkaga. Seejärel suundub peaminister Ljubljanasse, et kohtuda Sloveenia peaministri Miro Cerariga.
Kolmapäeval, 24. mail kohtub Ratas Bukarestis Rumeenia peaministri Sorin Grindeanu ja Rumeenia presidendi Klaus Iohannisega.
Peaminister Ratas ja Slovakkia, Ungari, Tšehhi, Sloveenia ning Rumeenia peaministrid annavad kohtumiste järel ka ühised pressikonverentsid.
Peaminister naaseb Eestisse kolmapäeva pärastlõunal.
Kõik uudised
Keel
EST
Maido Kalle kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 12.12.2016. a otsuse peale Inna Mällo ja Rita Mällo (Rein Mällo õigusjärglased) hagis Maido Kalle vastu tehingu tühisuse tuvastamiseks
E. S-H. kaitsja vandeadvokaadi abi Silver Reinsaare määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 23. jaanuari 2017. a määruse peale E. S-H. vahistamise küsimuses.
NTN EST Aktsiaseltsi kaitsja vandeadvokaat Gerly Kase kassatsioon Harju Maakohtu 19. jaanuari 2017. a otsuse peale NTN EST Aktsiaseltsi väärteoasjas tolliseaduse § 74 lg 2 järgi.
Komisjonis Euroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13.30: Eesti seisukohad 29.-30. mail toimuval ELi konkurentsivõime nõukogu (siseturg, tööstus ja kosmos) istungil, kutsutud majandus- ja taristuminister Kadri Simson ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo; Eesti seisukohad 22.- 23. mail toimuval ELi haridus-, noorte, kultuuri- ja spordinõukogu istungil, kutsutud kultuuriminister Indrek Saar. Sündmused Kell 11 – Euroopa […]
Link uudisele: Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 22. maiks