Digitaalühiskond ja digitaaltehnoloogia toovad endaga kaasa uusi viise, kuidas õppida, lõbustada, töötada, uurida ja täita ambitsioone. Samuti toovad nad uusi vabadusi ja õigusi ning annavad ELi kodanikele võimaluse jõuda kaugemale füüsilistest kogukondadest, geograafilistest asukohtadest ja sotsiaalsetest seisukohtadest.
Digiüleminekuga on siiski veel palju probleeme. Digitaalne maailm peaks põhinema Euroopa väärtustel – kus kedagi ei jäeta kõrvale, igaühel on vabadus, kaitse ja õiglus. Euroopa digikümnend on koht, kus igaühel on oskused igapäevase tehnoloogia kasutamiseks. Isegi väikeettevõtted kasutavad tehnoloogiat, et teha paremaid äriotsuseid, suhelda oma klientidega või parandada osa nende äritegevusest. Ühenduvus jõuab külades, mägedes ja kõrvalistes piirkondades elavate inimesteni, et igaüks saaks kasutada veebivõimalusi ja osaleda digitaalse ühiskonna eelistes. Peamised avalikud teenused ja haldusmenetlused on kodanike ja ettevõtjate mugavuse huvides internetis.
Digikümnend on kõikehõlmav raamistik, millest juhindutakse kõigis digitaalvaldkonnaga seotud meetmetes. Digikümnendi eesmärk on tagada inimestele tehnoloogia ja innovatsiooni kõik aspektid.
Digikümnendi raamistik hõlmab digikümnendi poliitikaprogrammi, digikümnendi eesmärke, eesmärke, mitut riiki hõlmavaid projekte ning digikümnendi õigusi ja põhimõtteid:
- Digikümnendi eesmärgid on mõõdetavad eesmärgid kõigis neljas valdkonnas: ühenduvus, digioskused, digiäri ja digitaalsed avalikud teenused.
- Digikümnendi eesmärgid suunavad liikmesriikide meetmeid. Komisjon teavitab liikmesriikide meetmetest aastaaruandes.
- Digikümnendi poliitikaprogramm võimaldab ELil ja liikmesriikidel teha koostööd digikümnendi eesmärkide ja selle eesmärkide saavutamiseks. Selles on sätestatud mehhanism edusammude jälgimiseks 2030. aastaks. Komisjon avaldab igal aastal aruande, et teha kokkuvõte tehtud edusammudest.
- Mitut riiki hõlmavad projektid võimaldavad liikmesriikidel koondada investeeringuid ja käivitada suuremahulisi piiriüleseid projekte.
- Digikümnendi õigused ja põhimõtted kajastavad ELi väärtusi, mida tuleb digimaailmas austada.
Digitaalsed oskused
Digikümnendi poliitikaprogramm põhineb digikompassil. Selles sätestatakse digitaalsed ambitsioonid järgmiseks kümnendiks selgete ja konkreetsete eesmärkide vormis. Digikompass kasutab kompassi 4 punkti, et määrata kindlaks peamised eesmärgid:
- digioskustega elanikkond ja kõrgelt kvalifitseeritud digispetsialistid;
- turvalised ja kestlikud digitaristud;
- ettevõtete digiüleminek;
- avalike teenuste digiteerimine.
Lisaks eesmärkidele tagavad digikümnendi eesmärgid, et digiüleminek Euroopas toob kasu kõigile inimestele. Eesmärgid võib kokku võtta järgmiselt:
- Turvaline ja turvaline digitaalne maailm
- Kõik saavad osaleda digitaalsetes võimalustes/kedagi ei jäeta kõrvale
- Väikeettevõtetel ja ettevõtetel on juurdepääs andmetele
- Idufirmadel ja VKEdel on juurdepääs digitaaltehnoloogiale
- Innovaatilised infrastruktuurid lähenevad koostööle
- VKEd saavad digitaalses maailmas konkureerida õiglastel tingimustel
- Avalikud teenused on veebis kergesti kättesaadavad
- Teadusuuringud keskenduvad säästvate, energia- ja ressursitõhusate uuenduste mõju arendamisele ja mõõtmisele.
- Kõik organisatsioonid saavad tagada küberturvalisuse
Digikümnendi suunas liikumisel esitavad liikmesriigid komisjonile aruande kavandatud meetmete kohta, mis toetavad kindlaksmääratud eesmärke.
Komisjoni digitaalvaldkonna meetmetes ja poliitikas juhindutakse juba nendest eesmärkidest ja põhimõtetest. Kuna meil on üha rohkem uuendusi, tagab digikümnendi raamistik, et Euroopa nägemus digiüleminekust on selge ja seda toetavad laialdaselt kõik tulevased meetmed kogu Euroopas.
Poliitikaprogramm: edusammude mõõtmine
Digikümnendi poliitikaprogrammiga 2030 luuakse järelevalve- ja koostöömehhanism Euroopa digiülemineku ühiste eesmärkide ja sihtide saavutamiseks.
Esimesesammuna poliitikaprogrammi raames määrab komisjon rakendusaktis kindlaks peamised tulemusnäitajad, st peamised edunäitajad. Peamised tulemusnäitajad põhinevad olemasoleval DESI-uuringul, millega mõõdetakse igal aastal digiülemineku olukorda Euroopas. Seejärel teeb komisjon koostöös liikmesriikidega koostööd, et töötada välja ELi tasandi trajektoorid, et hinnata, kas iga eesmärgi puhul täheldatud edusammud on 2030. aasta väärtuste saavutamiseks piisavad. Komisjon avaldab igal aastal digikümnendi aruande, milles ta mõõdab ja hindab edusamme ELi tasandi trajektooride ja digikümnendi lõppeesmärkide suunas, ning soovitab vajaduse korral täiendavaid meetmeid ja jõupingutusi. Esimene digikümnendi aruanne avaldatakse 2023. aastal.
Iga liikmesriik määrab kindlaks oma riiklikud trajektoorid, mis on vajalikud ELi ühiste trajektooride ja eesmärkide saavutamiseks. Riiklikud trajektoorid määratakse kindlaks esimestes riiklikes tegevuskavades, mille liikmesriigid esitavad komisjonile. Liikmesriigid vaatavad oma riiklikud tegevuskavad läbi ja vaatavad need läbi iga kahe aasta järel, et anda teavet kavandatud tegevuste, meetmete ja investeeringute kohta, mida nad võtavad eesmärkide ja sihtide saavutamiseks.
Mitut riiki hõlmavad projektid
Mitut riiki hõlmavad projektid on suuremahulised projektid, mis võivad aidata kaasa digikümnendi eesmärkide saavutamisele. Need võimaldavad liikmesriikidel kokku tulla ja koondada ressursse, et luua digisuutlikkust, mida nad ise ei suudaks arendada.
Komisjon on koostanud mitut riiki hõlmavate projektide valdkondade esialgse loetelu ja võib vajaduse korral loetelu iga-aastase arenguseire põhjal ajakohastada.
Mitut riiki hõlmavad projektid peaksid koondama investeeringuid ELi rahastamisvahenditest, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust, ning liikmesriikidelt. Vajaduse korral võivad projektidesse investeerida muud avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused.
Komisjon aitab liikmesriikidel kindlaks teha, koostada ja rakendada mitut riiki hõlmavaid projekte. Mitut riiki hõlmava projekti loomiseks, kus muud õiguslikku vahendit ei ole, nähakse poliitikaprogrammiga ette uus õiguslik struktuur – Euroopa digitaalse taristu konsortsium (EDIC), mis võimaldab kiiret ja paindlikku rakendamist.
Digitaalsed õigused ja põhimõtted
Digitaalõigusi ja -põhimõtteid käsitlevale deklaratsioonile kirjutasid kõige kõrgemal tasandil alla Euroopa Komisjon, parlament ja nõukogu. Deklaratsioon hõlmab digiülemineku peamisi õigusi ja põhimõtteid. See koosneb kuuest peatükist:
- seada inimesed ja nende õigused digiülemineku keskmesse;
- solidaarsuse ja kaasatuse toetamine;
- internetipõhise valikuvabaduse tagamine;
- digitaalses avalikus ruumis osalemise edendamine;
- üksikisikute turvalisuse, turvalisuse ja mõjuvõimu suurendamine;
- digitaalse tuleviku jätkusuutlikkuse edendamine
Viimased uudised
Seotud sisu
Mine süvitsi
DigitalEU saadikud koondavad digi- ja tehnoloogiavaldkonnas tegutsevaid ajakirjanikke, toimetajaid ja mõjureid.
Deklaratsioon Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete kohta edendab digipööret, mida kujundavad Euroopa väärtused.
1.–2. juunil toimunud digikümnendi juhtimine oli kahepäevane veebiüritus, mis keskendus Euroopa digiüleminekule 2030. aastaks.
Digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksis (DESI) võetakse kokku Euroopa digitaalse tulemuslikkuse näitajad ja jälgitakse ELi riikide edusamme.
Digitaalse kompassi komponendid
Digioskused
EL on välja töötanud mitmesuguseid poliitikameetmeid ja algatusi, et suurendada nii töötajate kui ka...
Tööstuse toetamine
EL toetab ettevõtteid kogu Euroopas digimaailmaga kohanemisel, koordineerides algatusi, keskendudes...
Usaldusteenused
EL on kehtestanud eeskirjad, et tugevdada usaldusteenuseid ja tagada meie veebitegevuse turvalisus...
Digitaalsed avalikud teenused ja keskkond
Komisjon kasutab digitehnoloogiat avalike teenuste parandamiseks ja arukate linnade arendamiseks.
Andmed
Andmed on kõikjal ja nende hulk kasvab enneolematu kiirusega. Komisjon on välja töötanud Euroopa...
Kõrgtasemel andmetöötlus
ELi investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse ja andmetöötlustehnoloogiasse võimaldavad Euroopal...
Rahvusvahelised suhted
Euroopa Liit teeb riikidega kõikjal maailmas ja rahvusvaheliste organisatsioonidega koostööd selle...