Antigua ja Barbuda on iseseisev Rahvaste Ühenduse riik Kariibi mere idaosas. Riik koosneb kahest suuremast saarest ja mitmest väikesaarest, mis paiknevad sealsamas Atlandi ookean ja Kariibi meri kokku saama. Antigua ja Barbuda on tuntud paljude riffidega vooderdatud randade, vihmametsad ja kuurordid.
Antigua ja Barbuda kohta lisateabe saamiseks vaadake allolevat faktifaili. Võite ka alla laadida meie 19-leheküljelise Antigua ja Barbuda töölehtede paketi, mida klassiruumis või kodukeskkonnas kasutada.
Peamised faktid ja teave
SISSEJUHATUS
Kariibi mere ja Atlandi ookeani vahel paiknev Kariibi mere saarestik Antigua ja Barbuda koosneb kahest suuremast saarest ja mitmest väikesaarest, sealhulgas Suure linnu, Rohelise, Guajaana, Longi, Neiu ja Yorki saared ning Redonda.
John Antigual on pealinn ja suurim linn, Codrington aga Barbuda suurim linn.
Antigua ja Barbuda asuvad Väike-Antillide osasse kuuluvate Leewardi saarte keskel, asetsevad üksteise lähedal 62 km (38 miili) kaugusel.
ETYMOLOOGIA
Sõna Antigua on hispaania keeles 'iidne' ja Barbuda on hispaania 'habe'.
Arawaks nimetas Antigua saart varem Wadadliks ja on selle nime järgi tänapäevalgi kohapeal identifitseeritud, samas kui Caribid kutsusid tõenäoliselt Barbuda Wa’omoni.
Aastal 1493 mööda sõites Christopher Columbus võis seda nimetada Santa Maria la Antiguaks, ikooni järgi Hispaania Sevilla katedraalis.
LÜHIKE AJALUGU
Esimesi teadaolevaid Antigua ja Barbuda elanikke kutsuti Siboneyks ehk “kivirahvaks”.
Hiljem järgnesid kivirahvale aravaklased, kes elasid saartel sadu aastaid.
Need inimesed jäid ellu herneid, maisi, maisi ja muid köögivilju istutades. Selle tulemusena tutvustasid nad kahele saarele põllumajandust.
Järelikult asendati arawaki rahvas kõrgemate saarte Caribidega.
Christopher Columbus avastas kaks saart 1493. aastal oma teisel reisil ja nimetas suurema saare Santa Maria de la Antigua'ks. Aastaid püüdsid hispaanlased ja prantslased kaht saart vallutada, kuid ägedate Caribide vastupanu tõttu ebaõnnestusid.
Pärast hispaanlaste ja prantslaste mitu ebaõnnestunud koloniseerimispüüdlust saabusid britid selle kallastele ja 1632. aastal õnnestus neil lõpuks koloniseerida Antigua saar.
Antigua sai ametlikult Suurbritannia kolooniaks 1667. aastal.
Saarte suhkrutööstuses töötamiseks imporditi palju Aafrika orje, mis muutusid aja jooksul väga kasumlikuks, muutes selle saare majanduslikuks selgrooks.
1834. aastal kaotati orjus.
Väiksem Barbuda saar liideti Antiguaga 1860. aastal.
1. novembril 1981 sai Antigua ja Barbuda ametlikult iseseisvaks, lõpetades üle 350 aasta Briti valitsemise, ehkki riik kuulub endiselt Briti Ühendusse.
GEOGRAAFIA
Antigua ja Barbuda kogupindala on 442 ruutkilomeetrit (171 ruut miili), mis on 2,5 korda suurem kui Washington DC.
Selles pole palju erinevusi kliimamuutus saartel, kuna enamasti naudivad nad troopilist merekliimat.
Mõlemat saart ei tunnistata paljude metsloomade arvukuse tõttu, kuid võite kohati näha hirved , kuldid, mangust, võidusõitja maod ja rändlinde.
Antigua ja Barbuda on mõlemad tavaliselt madalal asuvad saared, lubjakivi- ja korallsaared ning mõned kõrgemad vulkaanilised alad.
Riigi maastikku on muutnud rohkem lubjakivi teke kui vulkaaniline tegevus.
Riigi kõrgeim punkt on Obama mägi, algse nimega Boggy Peak kuni 2009. aastani. See sai oma endise USA presidendi sünnipäevaks nime. See on vulkaanilise kraatri jäänus, mille kõrgus ulatub 402 meetrini (1319 jalga).
Mõlemal saarel pole ühtegi püsivat jõge, kuid neil on palju looduslikke sadamaid, randu ja laguune.
Mõlemal saarel on servades karid ja madalikud ning nad on kuulsad oma kaunite, vapustavate valgete liivarandade ja selge vee poolest.
Antigua kohalikus majanduses domineerib turism, kus tippklassi kuurortidest puudust pole. Barbudal on rannad, kuid puudub infrastruktuur, mida Antigua pakub.
Antiguast edelas, umbes 40 km (25 mi), asub väike ja kivine Redonda saar, kus pole elanikke.
DEMOGRAAFIA
Alates 27. septembrist 2020 on Antigua ja Barbuda elanike arv 98 123, peamiselt Lääne-Aafrika, Briti ja Madeira päritolu inimesed.
Antigua ja Barbuda elanikke nimetatakse antigaanideks või barbudanideks, olenevalt sellest, milliselt saarelt nad pärit on.
Riigi ametlik keel on inglise keel.
Riigi peamine religioon on Kristlane (peamiselt anglikaan koos teiste protestantide ja mõned rooma katoliiklased).
Antigua ja Barbuda põhiseadusliku parlamentaarse demokraatia valitsustüüp, kus riigipea on monarh, kes määrab kindralkuberneri asevalitsejaks. Praegune Antigua ja Barbuda kuninganna on Elizabeth II , olles sellel kohal olnud alates saarte iseseisvumisest Aasias Ühendkuningriik aastal 1981.
Antigua ja Barbuda kuninglikus kaitseväes on umbes 250 töötajat, kes on jaotatud armee ja rannavalve vahel.
Riigi kirjaoskuse määr on 90% ja eeldatav eluiga on 77 aastat.
Antigua ja Barbuda töölehed
See on suurepärane komplekt, mis sisaldab kõike, mida peate teadma Antigua ja Barbuda kohta 19 põhjalikul lehel. Need on kasutusvalmis Antigua ja Barbuda töölehed, mis sobivad ideaalselt õpilaste õpetamiseks Antigua ja Barbuda kohta, mis on iseseisev Rahvaste Ühenduse riik Ida-Kariibidel. Riik koosneb kahest suuremast saarest ja mitmest väikesaarest, mis asuvad Atlandi ja Kariibi mere kohtumiskohtades. Antigua ja Barbuda on tuntud mitmete riffidega ääristatud randade, vihmametsade ja kuurortide poolest.
Komplektis olevate töölehtede täielik loetelu
Antigua ja Barbuda faktid
Sümboliseeritud
Kiired faktid
Voldiku leht
Olulised sündmused
Kaart ja saared
Lisateavet Antigua ja Barbuda kohta
365 ranna maa
Antigaanid ja barbudanid
Kõike
Reisiplaan
Linkige / tsiteerige seda lehte
Kui viite mõnele selle lehe sisule oma veebisaidil, kasutage palun allolevat koodi, et viidata sellele lehele algallikana.
Need töölehed on spetsiaalselt loodud kasutamiseks koos kõigi rahvusvaheliste õppekavadega. Võite kasutada neid töölehti sellisena, nagu see on, või muuta neid teenuse Google Slides abil, et muuta need täpsemaks teie enda õpilaste võimete tasemele ja õppekava standarditele.