Piiriülene isiksushäire ravi: jah, abi on!
Mõned kõige enam valesti mõistetud vaimse tervise häired, eriti meditsiinilise või vaimse tervise alase väljaõppe ja kogemusteta inimeste seas, on isiksusehäired. Kuna tavaliselt arvatakse, et isiksus on püsiv osa inimesest, võib lootuse või optimismi tundmine, et ravi on kasulik, olla keeruline.
Ameerika Psühhiaatrite Assotsiatsiooni välja antud psüühikahäirete diagnostilise ja statistilise käsiraamatu järgi on kümme spetsiifilist isiksushäiret. Riiklik vaimse tervise instituut teatab, et umbes 1,6 protsendil Ameerika Ühendriikide täiskasvanutest on isiksushäire, mida nimetatakse piiriüleseks isiksushäireks.
Allikas: rawpixel.com
Mis on piiripealne isiksushäire?
Piiriülene isiksushäire (BPD) on vaimse tervise häire, mis mõjutab seda, kuidas inimene mõtleb või tunneb ennast ja teisi. Enamikul juhtudel algavad sümptomid noorukieas ja varases täiskasvanueas. Piiripealset isiksushäiret iseloomustab tugevate emotsionaalsete reaktsioonide, ebastabiilsete suhete, minapildi moonutatuse ja impulsiivse käitumise pikaajaline muster. BPD mõjutab seda, kuidas mõjutatud inimesed suhtuvad iseendasse ja kuidas nad on suhetes teiste inimestega.
Piiripealse isiksushäire sümptomid
BPD sümptomid on inimestel erinevad. Mõnedel inimestel esinevad mitmed sümptomid ja teistel võivad häire tunnused olla vaid piiratud. Lisaks võib sümptomite raskus ja nende esinemise aeg mõjutatud inimestel samuti erineda.
Piiripealse isiksushäire sümptomid võivad käivitada see, mida mõned peavad lihtsateks sündmusteks. Näiteks võib BPD-ga inimene muretseda, kui ta on eraldatud inimestest, kellele nad lähedased tunnevad, näiteks tööle või kooli sõites.
Mõned piiripealse isiksushäire levinumad sümptomid on:
Riskantne / impulsiivne käitumine:Pole haruldane, et piiripealse isiksushäirega inimene tegeleb riskikäitumisega, nagu näiteks ebaturvaline seks, hoolimatu juhtimine, narkootikumide ja / või alkoholi kuritarvitamine või liigsöömine. Samuti võivad nad avaldada impulsiivset käitumist, sealhulgas hasartmänge, kulutuste veetmist või positiivse suhte ootamatu lõpetamist ilma nähtava põhjuseta.
Tihe hülgamise hirm:Hirm hülgamise ees, mida piiripealse isiksushäirega inimesed kogevad, on nii tugev, et nad võivad lahusoleku või tagasilükkamise vältimiseks rakendada äärmuslikke meetmeid. Mõni inimene võltsib haigusi või ähvardab enesevigastamist, et takistada teisi neist lahkumast. Ehkki hirm pole alati alusetu, kujutatakse sageli ette eraldumist / tagasilükkamist.
Paranoia perioodid:Stressiga seotud paranoia ja / või kontakti kadumine tegelikkusega on tavaline nähtus. Need episoodid võivad kesta mõnest minutist mõne tunnini
Äärmuslikud meeleolumuutused:Võib tekkida intensiivne, kohatu viha, mis võib äkitselt endast välja minna või mõru või sarkastiline olla. Mõned inimesed käivad füüsilises võitluses, mis võib kahjustada ennast või teisi.
Tugevate, ebastabiilsete suhete muster:Piiripealse isiksushäirega isikud kogevad sageli suhteid, mis hõlmavad äärmuslikke emotsionaalseid muutusi. Selle tulemuseks võivad olla mustrid, mis kiiguvad äärmuslikust idealiseerimisest (hullult armunud) ning viha lähedusest ja intensiivsest mittemeeldimisest.
Mis põhjustab piiriülese isiksusehäire?
Piiripealse isiksushäire täpne põhjus on teadmata ning teadlaste ja kliinikute arvamused on selle põhjuse osas mõnevõrra erinevad. Mõned uuringud näitavad, et piiripealse isiksushäirega inimeste aju struktuur ja funktsioon erineb häireta inimestest. Mõjutatud ja mõjutamata inimeste aju erinevused on kõige märgatavamad piirkondades, mis mõjutavad emotsioonide reguleerimist ja kontrollimpulsse.
Lisaks arvatakse, et geneetika, sotsiaalsed, kultuurilised ja keskkonnaalased uuringud mängivad rolli BPD arengus või suurendavad selle riski.
Inimestel, kes kogesid hooletussejätmist või väärkohtlemist, kogesid posttraumaatilist stressihäire või kes elasid ebastabiilses keskkonnas, eriti varase lapseea arenguetappidel, võib samuti olla suurem risk piiriülese isiksushäire tekkeks. BPD esinemisega on seotud ka esimese astme sugulase, näiteks õdede-vendade või vanemate, kellel on BPD.
Veres sisalduv hormoonühend nimega serotoniin edastab signaale ühest ajupiirkonnast teise. Selle ülesanne on aidata meeleolu reguleerida. Arvatakse, et serotoniini tootmise kõrvalekalded ja hormooni imendumine muudavad mõned inimesed piiripealse isiksushäire tekkele vastuvõtlikumaks.
Täpse diagnoosi saamine
Arvatakse, et piiripealne isiksushäire diagnoositi kõigepealt 20-st esimesel poolelthsajandil. Kuna see pole olnud nii üldtuntud kui muud isiksushäired, on paljud BPD-ga inimesed diagnoositud valesti. Õnneks, kuna tehakse rohkem uuringuid ja vaimse tervise pakkujad on paremini varustatud isiksushäirete raviks vajalike teadmistega, saavad rohkem häireid põdevad inimesed täpse diagnoosi ja ravi.
Diagnoos
Piiripealse isiksushäire diagnoosimise protsess hõlmab tavaliselt terviklikku hindamist, mis hõlmab rohkem kui ühte testi või uuringut. Arstlik eksam on tavaliselt hindamise esimene samm, kuna see võib aidata välistada muid haigusseisundeid, mis võivad olla sümptomite põhjuseks. Lisaks hõlmab diagnoos kliinilist intervjuud, perekonna ajaloo ja hinnangute või testide kogumist. On oluline, et ainult vaimse tervise spetsialist, näiteks psühholoog, kliiniline sotsiaaltöötaja või psühhiaater, diagnoosiks piiriülese isiksushäire.
Kuna arvatakse, et isiksus kujuneb välja veel noorukieas, on piiripealse isiksushäirega laste diagnoosimine vaimse tervise spetsialistide seas endiselt arutelu teema. Psüühikahäirete diagnostika- ja statistikakäsiraamat kehtestab käitumis-, isiksuse- ja meeleoluhäirete ning muude vaimuhaiguste diagnoosimise standardid. DSM soovitab mis tahes isiksushäirega laste hindamisel ja diagnoosimisel olla ettevaatlik, kuna mõnel isiksushäirel on sümptomid, mis on tüüpilised noorukiea tavapärasele käitumisele.
Üldiselt eeldab piiripealse isiksuse ametlik diagnoos, et inimesel esineb vähemalt viis üheksast esmastest piiripealsetest isiksushäirete sümptomitest. Need peamised sümptomid on
- Intensiivsed ja / või ebastabiilsed inimestevahelised suhted
- Impulsiivne käitumine
- Hirm hülgamise ees
- Kehv minapilt
- Emotsionaalne ebastabiilsus
- Raskused viha kontrollimisel
- Tühjuse või väärtusetuse tunne
- Äärmine kahtlus või ühenduseta olemise tunne
BPD diagnoosiga seotud stigma ületamine
Kuna piiriülest isiksushäiret mõistetakse sageli valesti, võib diagnoos potentsiaalselt mõjutada nii mõjutatud inimeste kui ka nende sõprade ja lähedaste elu. BPD-alase hariduse omandamine ja faktide väljamõeldistest eraldamine aitab võidelda potentsiaalselt negatiivse häbimärgistusega, mis on sageli häirega seotud.
Piiriülese isiksushäire ravimine
Piirihäire sümptomid võivad nihkuda madalamalt tõusule. Sümptomite taastumine ja ravi on häirega inimestel erinev. Mõned BPD-ga inimesed võivad töötada kõrgemal tasemel kui teised. Siiski on olemas ravivõimalused.
Piiripealse isiksushäire ravimeetod võib hõlmata ravimeid, psühhoteraapiat ja / või haiglaravi. Raviplaanid määratakse üldjuhul inimese sümptomite raskusastme ja sooviga järgida soovitatud hoolduskava.
Kuigi ravimid ei paranda piiripealseid isiksushäireid, võivad mõned ravimid olla kasulikud häirega seotud sümptomite leevendamiseks. Kõik reageerivad ravimitele erinevalt. Seetõttu on oluline järgida ravimite võtmise juhiseid, jätkata kohtumisi ja teatada meeleolu või käitumise muutustest või ebameeldivatest kõrvaltoimetest.
Piiripealse isiksushäire peamine ravimeetod on psühhoteraapia, mida sageli nimetatakse jututeraapiaks. Psühhoteraapia on meetod, mis aitab inimestel vaimse tervise probleemide ja emotsionaalsete raskustega toime tulla, mis on suunatud sümptomite kõrvaldamisele või kontrollimisele, et mõjutatud inimene saaks tõhusamalt toimida. Mõni psühhoteraapia tüüp, mida tavaliselt kasutatakse, on dialektiline käitumisteraapia (DBT) ja kognitiivne käitumisteraapia (CBT).
Kognitiivne käitumisteraapia aitab tuvastada ja muuta ebatervislikke veendumusi, käitumist ja ebatäpseid arusaamu, mida indiviid tunneb enda või teiste suhtes. CBT eesmärk on õpetada tervislikke viise, kuidas reageerida ärevuse, viha ja ebakindluse tunnetele.
Allikas: rawpixel.com
Mis on DBT?
Dialektiline käitumisteraapia oli mõeldud spetsiaalselt piiripealse isiksushäirega inimestele. See on piiriüleste isiksushäirete kognitiivse käitumusliku ravi eriliik, mille on välja töötanud Marsha Linehan, Ph.D., ABPP.
DBT hõlmab tavaliselt keskendumist individuaalsele psühhoteraapiale ja rühmaoskuste koolitamisele. DBT hõlmab dialektilises käitumisteraapias õpitud oskuste rakendamise õppimist reaalsetes olukordades, struktureerides oma isiklikku keskkonda ja jätkates töötamist ravimeeskonnaga.
Individuaalne psühhoteraapia keskendub sellele, et aidata inimesel mõista piiriülese isiksushäire mõistmist, millised sümptomid võivad ilmneda ja kuidas sümptomitega toime tulla, kui need tekivad.
Grupioskuste koolitus sisaldab järgmist nelja moodulit:
- Tähelepanelikkuse või teadlikkuse harjutamine praegusel hetkel
- Hädade ja valu talumine väljakutsuvates olukordades, kuid mitte nende muutmine
- Olles inimestevahelistes suhetes tõhusam, küsides seda, mida soovite, või öeldes sobival viisil ei
- Emotsioonide reguleerimine emotsioone muutes, mida soovite muuta
Kuigi piiripealse isiksushäire meditsiiniline ja psühholoogiline ravi võib olla teineteisest sõltumatu, vajab enamik inimesi parimate ravitulemuste saavutamiseks ravimeid ja psühhoteraapiat. Jällegi vajab iga inimene spetsiifilist ravi ja reageerib erinevalt.
Piiriüleste isiksushäirete korral abi saamine
Piiripealset isiksushäiret ei saa ravida. Siiski on ravivõimalusi, mis võivad aidata häirega inimestel õppida tõhusamalt suhtlema ning sümptomeid tõhusamalt juhtima ja jälgima. Lisaks võib ravi aidata neil, kes on BPD-ga lähedased, teada, milliseid sümptomeid otsida ja kuidas ennast kaitsta.
Ravi on oluline, sest ilma asjakohase ravi ja sekkumiseta teevad piiripealse isiksushäirega isikud suurema valiku elustiili osas ja neil võivad tekkida kroonilised vaimse või meditsiinilise tervisega seotud probleemid. Lisaks on piiriülese isiksushäirega inimeste enesevigastamise ja suitsiidikäitumise määr suurem kui teistes avalikkuses. Seetõttu on piiripealse isiksushäire sümptomitest abi otsimine ülioluline.
Abi ja toe pakkumiseks on palju võimalusi, kui teil või lähedasel on piiripealse isiksushäire sümptomeid. Kui teil tekivad enesevigastamise või enesetapumõtted, on vältimatu arstiabi otsimine kriitilise tähtsusega. Kui te ei soovi kiirabisse pöörduda, helistage riiklikule enesetappude ennetamise telefoniliinile 1-800-273-8255. See päästerõngas on saadaval 24 tundi ööpäevas.
Teie esmatasandi tervishoiuteenuse osutaja saab aidata kohalike vaimse tervise pakkujate ettepanekute tegemisel ja vajadusel suunata. Paljudes kogukondades on vaimse tervise kliinikud, mis pakuvad abivajajatele hindamist ja ravi tasuta ja tasuta. Samuti on olemas võimalused privaatseks nõustamiseks psühholoogide ja teiste vaimse tervise spetsialistidega. Samuti on veebinõustamine suurepärane võimalus neile, kes soovivad abi otsida, kuid kes ei pruugi olla valmis isiklikuks konsultatsiooniks või näost näkku konsultatsiooniks. Pühendumine taastumisele on kriitiline osa piiripealse isiksushäirega patsientide raviskeemist, kuna pühendumus aitab neil püsida teadlik ja valvsate sümptomite taastekke märkide eest.
Kui vajate abi, otsige paremat abi
Veebinõustamine, näiteks BetterHelpi pakutavad teenused, keskendub vaimse tervise professionaalse hoolduse pakkumisele inimestele kodus või mujal, kus on telefoni ja / või Interneti-ühendus. BetterHelp kogenud kliiniliste sotsiaaltööde meeskond, abielu- ja perenõustajad, litsentseeritud professionaalsed nõustajad ja psühhiaater aitavad teil navigeerida piiriüleste isiksushäirete sümptomites ning töötada välja hooldus- ja tegevuskava, mis aitab kaasa BPD paremale juhtimisele.
Kõige tähtsam on meeles pidada, et teie vaimne tervis ja heaolu on olulised. Otsige täna abi, et saaksite piiripealse isiksushäire sümptomeid mõista ja juhtida ning elada õnnelikku ja tervislikku elu.
Allikas: rawpixel.com
Korduma kippuvad küsimused (KKK)
Mis on piiripealse isiksushäire parim ravi?
Meditsiini- ja psühholoogiaspetsialistid lepivad kokku, et piiripealse isiksushäire ja samalaadsete psüühikahäirete ravimiseks on parimad meetodid psühhoteraapia, grupi- ja eakaaslaste tugi ning piiripealse isiksushäire raviks mõeldud ravimid.
Kas BPD-d saab ravida?
Piiripealse isiksushäirega elamine võib piiripealsete isiksushäirete sümptomite all kannatava inimese jaoks olla stressirohke. Piiripealse isiksushäire sümptomitega tegelemine võib stressi tekitada ka lähedastele peredele, intiimsuhetele ja sõpradele. BPD on meeleoluhäire, mida saab hallata ja mis võib olla kogu elu. Isiksushäirete, sealhulgas piiripealse isiksushäire ja tähelepanupuudulikkuse hüperaktiivsuse häirega inimestele on oluline korraldada regulaarselt terapeutilisi seansse piiripealse isiksushäire pikaajaliseks raviks.
Mis käivitab piiripealse isiksushäirega inimese?
Bipolaarse häire BPD ja sarnaste isiksushäirete ravimise lähenemisviis ja raviplaan põhinevad meditsiinilise või vaimse tervise pakkuja poolt diagnoositud piiripealsel isiksusehäirel BPD. Piiripealse isiksushäire diagnoosimine ja ravi leiab, et piiripealse isiksushäirega inimesed põhjustavad BPD sageli vaimsed või emotsionaalsed traumad. Piiriülese isiksushäire (BPD) diagnoosimisele võivad kaasa aidata ka muud olemasolevad vaimsed häired, nagu posttraumaatiline stressihäire.
Kas BPD-ga inimene võib tõesti armastada?
Piiripõhise isiksushäire tundmaõppimisel hakkate mõistma, et piiripealse isiksushäirega inimestel on samad tunded kui kõigil teistel. Nad saavad armastada ja luua pikaajalisi suhteid õige juhendamise, ravimite haldamise ja psühhoteraapia toel.
Kas BPD-ga inimesed valetavad?
Piiripealse isiksushäirega inimesed võivad valetada rohkem kui inimesed, kellel seda häiret pole. Teadlaste sõnul ei ole valetamine DSM-5-s loetletud piiripealse isiksushäire peamise sümptomina, kuid tundub, et piiripealse isiksushäirega inimesed valetavad rohkem kui teised. Valetamine on sageli kaitsemehhanism, mida piiripealse isiksushäirega inimesed kasutavad, et vältida hooletusse ja isolatsiooni kaasnevaid intensiivseid tundeid. Tagantjärele võib see valetamine põhjustada tagasilükkamist, mida piiripealse isiksushäirega inimesed nii meeleheitlikult püüavad vältida.
Kas antidepressandid toimivad BPD korral?
Antidepressandid on üks ravimeetodeid, mida meditsiinilised ja vaimse tervise spetsialistid kasutavad piiripealse isiksushäire juhtimiseks. Need antidepressandid (koos meeleolu stabiliseerijatega) võivad piiripealse isiksushäire all kannataval inimesel oma meeleolu ja emotsioone tasakaalustada. Inimesi, kes tarvitavad piiripealse isiksushäire raviks ravimeid, soovitatakse tungivalt saada psühhoteraapiat kui BPD juhtimise täielikku lahendust.
Miks piirid lõhenevad?
Piiripealse isiksushäirega inimesed võivad emotsioonidest nii üle olla, et nad ei suuda selgelt näha. Piiripõhise isiksushäire all kannatajad saavad tegelikkust sageli vaadata läbi „emotsionaalse udu”, mis võib nende tegelikkust moonutada ja panna neid olulisi olukordi valesti hindama. Kui piiripealse isiksushäirega inimesed saavad sel moel reaalsusest välja - seda nimetatakse „lõhestamiseks“.
Kui kaua BPD episood võib kesta?
Piiripealse isiksushäire (BPD) episoodide kestmiseks ei ole konkreetset aega. Mõnedel inimestel, keda piiripealne isiksushäire mõjutab, tekivad lühikesed „lõhenemise“ episoodid, kus nad näivad olevat sidusad ja tegelikkusega ühenduses. Piiripealsed isiksushäirega seotud episoodid võivad kesta mõnest sekundist kuude ja isegi aastateni.
Kas BPD-ga inimesed on ohtlikud?
Teadlaste sõnul on piiripealse isiksushäirega (BPD) inimesed umbes sama ohtlikud kui keskmine inimene. Kuid kalduvus vägivallale võib teiste tegurite lisamisel suureneda. Mõned tegurid, mis võivad piiripealse isiksushäire all kannatavatel inimestel ohtlikku või vägivaldset käitumist mõjutada, on: narkootikumide kuritarvitamine, ülestimuleerimine ja muud keskkonnategurid. Kui teie või keegi teie armastatud inimene on hädas isiksusehäirete sümptomite haldamisega - hankige võimalikult kiiresti terapeudilt abi.
Miks on piirid nii vihased?
Piiripealse isiksushäirega inimestel võib olla raske oma emotsioone töödelda. Seetõttu võib piiripealse isiksushäire all kannatav inimene oma emotsioone viha läbi töödelda. Vaimse tervise spetsialistid nimetavad seda emotsioonide töötlemist piiripealseks raevuks.
Mis juhtub, kui BPD-st loobutakse?
Kui piiripealse isiksushäirega inimesed hüljatakse või lükatakse tagasi - nende reaktsioon võib olla äärmuslik. See äärmuslik reaktsioon on tingitud asjaolust, et piiripealse isiksushäirega inimesed ei suuda sageli negatiivseid emotsioone töödelda ilma viha avaldamata.
Kuidas teha piiriäärse isiksusega inimest õnnelikuks?
Õnn on sisetöö. See tähendab, et kui saate pakkuda piiriülese isiksushäirega inimesele tuge ja julgustust - see pole teie kohustus neid õnnelikuks teha. Piiripealse isiksushäire all kannatavatel inimestel on paremad tulemused, kui nad lisavad psühhoteraapiat ja ravimeid tervislikuma dieedi ja füüsilise koormusega.
Kas piirid on intelligentsed?
Piiripealse isiksushäirega inimesed on sageli väga intelligentsed või 'raamatutarkad'. Emotsionaalne intelligentsus on see, kus puuduvad piiripealse isiksushäirega inimesed. Näiteks kui isikupärase piirihäirega inimene võib ülesannete täitmisel suurepäraselt hakkama saada, ei suuda ta igapäevaseid emotsioone nagu segadus, viha ja armastus sageli töödelda.
Kas piirimailid armuvad kergesti?
Lühinägeliku emotsioonivaate tõttu võivad piiripealse isiksushäirega inimesed kergesti armuda. BPD all kannatavad inimesed võivad igapäevaseid signaale valesti tõlgendada ja võivad sellest lähtuvalt tekitada kellegi suhtes romantilisi tundeid. BPD-ga inimesed, kes võitlevad armusuhete leidmise ja hoidmisega, peaksid suhete toetamiseks ja individuaalseks raviks pöörduma litsentseeritud terapeudi poole.
Kas piirid on kuritahtlikud?
Piiripealse isiksushäirega inimesed ei ole tavaliselt keskmisest vägivaldsemad. Piiriülese isiksushäirega inimene võib aga oma võimetuse tõttu emotsioone töödelda ja impulsiivsuse tõttu vägivaldseks muutuda.
Kas kõik piirid petavad?
Piiripealse isiksushäirega inimene võib olla altid ebareaalsele käitumisele, kuna ta ei suuda püsivaid emotsionaalseid sidemeid säilitada. Piiripealse isiksushäirega inimesed võivad hüpata ühelt inimeselt teisele, otsides positiivseid emotsioone ja kiindumust. Nad võivad kiiresti lahkuda suhtest, mida tajuvad negatiivsete emotsioonide ülesäratamisena.
Kas BPD on halvem kui bipolaarne?
Piiripealne isiksushäire ja bipolaarne häire on mõlemad meeleoluhäired, millel on sarnased omadused. Kumbagi häiret ei pea teadlased teistest paremaks või halvemaks. Kahe häire peamine erinevus seisneb selles, kuidas sümptomite klassifikatsiooni käsitletakse DSM-5-s.
Kas BPD võib muutuda skisofreeniaks?
Teadlaste sõnul on piiripealse isiksushäirega inimestel juba sarnased skisofreeniaga inimesed. Nende kahe häire erinevused seisnevad selles, et skisofreeniat iseloomustavad paranoilised luulud ja kuulmis hallutsinatsioonid. Kui kellelgi BPD-st hakkas neid sümptomeid ilmnema, võib tema diagnoosi ümber klassifitseerida piiripealseks skisofreeniaks.
Kuidas saate teada, kas kellelgi on piiripealne isiksushäire?
Piiripealse isiksushäirega inimestel ilmnevad jooned ja sümptomid, mis annavad märku nende diagnoosist. Näiteks ei pruugi BPD-ga keegi emotsioonide töötlemisega hästi hakkama saada, samuti võivad nad olla altid impulsiivsetele puhangutele ja muudele põhikäitumistele, mis viitavad piiripealse isiksushäire olemasolule.
Kas BPD on pärilik?
Teadlaste sõnul on mõningaid tõendeid selle kohta, et piiripealne isiksushäire on pärilik. Inimestel, kellel on diagnoositud piiripealne isiksushäire, on sageli lähedane sugulane, kellel diagnoositi ka BPD või sarnane isiksushäire.
Jaga Oma Sõpradega: