Mida suurem on see ruum, seda rohkem võib rõhk selle seintele mõju avaldada isegi kui eri mõõdus ruumid oleks omavahel vaba õhuvahetusega. Seda seost kasutatakse ära masinates ja seadmetes kuid see on ka oluline omadus kehas veresoontes ja kopsudes. See nähtus on tugevam vedelike korral kuna nende ruumala on palju raskem rõhuga mõjutada.
Hüdraulilise tõstja kasutamisel saaks käsitsi avaldada piisavalt mõju autode tõstmiseks kuid rõhu jõu kasvuga proportsionaalselt esineb sellises olukorras väiksem liikumine. Näiteks kui käsitsi lükata 100 cm vedelikku ning see avaldab mõju 100 korda suurema pindalaga ruumile, siis rõhu jõud kasvab selles suuremas ruumis 100 korda kuid samas see liiguks ainult 1 cm võrra.
Õhupalli täis puhumine on alguses raskem selle väikese pindala tõttu võrreldes kopsudega. Vastsündinutel on analoogne probleem esmakordsel sisse hingamisel kitsaste alveoolide tõttu. Enneaegse sünni korral võib täiendava probleemina lisaks nõrkadele lihastele olla kopsuvedelik, mille pindpinevus on tugevam (vee laadne) kui hiljem sündinutel omades sellega kerget kokku tõmbavat mõju.
Kuigi arterite rõhk on läbi keha suhteliselt ühtlane peavad 2 korda suurema raadiusega arterid olema võimelised taluma 2 korda suuremat pinget. Vere kapillaaride kaitseks on nende väike diameeter.