Gerhard Lode soovitus Sveno Colanderi kohta 1655. aastast
EAA F 1226, n 1, s 212. L 1
Gerhard Lode kirjutas 23. jaanuaril 1655. aastal Tallinna piiskopile soovituse üliõpilase Sveno Laurentii Colanderi Pühajõe kabeli pastori kohale asumiseks. Collander oli pärit Rootsist Smålandist. Pärast Växjö gümnaasiumi lõpetamist tuli ta Liivimaale ja immatrikuleeriti 1645. aastal Tartu ülikooli. Esimesena soovitas teda vaimuliku ametisse ülikooli professor Heinrich Hein. Enne Pühajärvele koha saamist viibis ta Tallinnas, kus võiski Lode tähelepanu pälvida. Pühajärvel teenis ta aga vaid aasta.
Dokument köstri sissetulekute kohta 1801. aastast
EAA F 1225, n 1, s 18. L 92 ja 93
Kirikueestseisjad, Illuka mõisa omanik Rehbinder ja Mäetaguse mõisa omanik Eugène Rosen, kinnitavad, et köstrile makstakse välja täpselt see summa, mis juba alates 1750. aastast on kokkulepitud. Kirjale on lisatud ka tabel, kus on kirjas, mida iga konkreetne mõis annab.
Illuka kabel
EAA F 1225, n 1, s 110. L 6, 9, 10
Luteri koguduse kirikueestseisja mõisnik Dieckhoffi huvides oli arendada kohalikku luterlikku usuelu. Kartes vene õigeusu liigset mõju oma piirkonnas, palus ta konsistooriumilt luba ehitada uus luteri kirik 100-150 meetri kaugusele õigeusu kirikust. Plaanitavale kirikule koostati eelarve ja põhiplaan. 14. mail 1885. aastal pühitseti sisse kabeli nurgakivi. 1885. aastal pani Eestimaa kindralkuberner vürst Šahhovskoi kiriku ehitamise seisma ettekäändel, et selleks ei küsitud õigel ajal siseministeeriumi luba. Tal õnnestus taotleda luba poolelioleva kiriku mahalõhkumiseks. Õnneks on säilinud kirikuhoone fotod, millelt näeme kui kaugele oli töödega jõutud. Mõisnik protesteeris Šahhovskoi taotluse vastu, kuid kohalik elanikkond ei toetanud teda. Väidetavalt võltsis Dieckhoff protestikirja koostades imikute ja juba surnud inimeste nimed ja palkas talupoeg Andrejevi tema poolt kirjutatud n.ö rahva protesti esitama.
EAA f 1225, n 1, s 55