„Pensionisüsteemi suurenev ebavõrdsus on murettekitav. Praeguste palkade erinevus on kujunenud nii suureks, et see ähvardab lõhkuda meie pensionisüsteemi korraldust. Pension ei tule kiirele palgatõusule järele ning eesmärgi täitmine, et keskmine pension moodustaks 40 protsenti keskmisest palgast nihkub aina kaugemale,“ rääkis sotsiaalministeeriumi pensionipoliitika osakonna juhataja Kristiina Selgis Eesti pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse analüüsi tutvustusel.
„Peame rohkem tegelema ebavõrduse vähendamisega ning panustama senisest enam sellesse, et tõsta miinimumpensioni, mis on paremaks garantiiks neile, kes on mingitel põhjustel teistest vähem töötanud,“ märkis Selgis.
Teisalt on vajalik soodustada seda, et töötavad inimesed hakkaksid raha kõrvale panema, sest tuleviku pension ei pruugi enam tagada normaalset äraelamist. Juba praegu on suhtelises vaesuse elavaid pensionäre palju ning nende osakaal tõuseb veelgi.
Enamiku inimeste palk on keskmisest palgast väiksem ja üha rohkem inimesi töötab osaajaga, pension sõltub aga järjest rohkem palga suurusest. Seetõttu on pensionisüsteemi ebavõrdsus kasvamas. 80-90-aastaste pensionid on sarnased, sest sõltuvad vaid töötamise pikkusest. 70-aastaste pensionid on juba erinevamad. Iga järgneva kümnendiga muutuvad pensionid ebavõrdsemaks. Keskmisest madalamat palka saanud hakkavad saama praegusest keskmisest pensionist väiksemat pensioni.
Selgis tõi esile, et üheks lahenduseks võrdsema ja väärikama pensioni tekkeks oleks tööandja pension, mis haaraks kõiki tööandjaid, kuid lubaks neil ka sellest lahkumist. „See võimaldaks soliidset pensioni ka neile, kes on teisest pensionisambast lahkunud või pole sellega üldse liitunud.“
Haavatavas seisundis süsteem
Eesti pensionisüsteem on praegu eriti haavatavas seisus, sest teisest pensionisambast on välja võetud kaks miljardit eurot ehk üks kolmandik kogu seal olevast rahast. „Seis aga ei ole lootusetu kui hakkame edaspidi koguma rohkem kui seni ning fondide tootlused paranevad. Inimesed koguvad ka pikemalt kui seni, 20 aasta asemel 30-40 aastat ning see annab lootust,“ oli Selgis optimistlik.
Pensionisüsteemi ebavõrdsuse suurenemist kinnitas ka rahandusministeeriumi finantsteenuste poliitika osakonna nõunik Tõnu Lillelaid. Ebavõrdsus pensionisüsteemis suureneb, kuna suureneb nii väga suurte pensioniõigustega kui ka väikeste pensioniõigustega inimeste hulk. Praegustest pensionitest väiksemaid pensione on kogumas lausa 60% kindlustatutest. Laste olemasolu mõjutab II sambaga mitteliitunud inimese pensionit positiivselt, II sambaga liitunud inimese pensionit aga vähendab.
Ka keskmise pensioni eesmärk ei ole muudatusi tegemata praegu ega tulevikus saavutatav. Nimelt peaks 40-aastase pensionistaažiga kogu elu mediaanpalgaga töötanud inimese pension olema vähemalt 60% mediaantöötasust, aga on ca 55%.
Analüüsiti ka teisest sambast raha välja võtmise mõju pensionitele: „Teisest sambast raha välja võtnud inimeste pensionid on madalamad võrreldes nendega, kes jäid teise sambasse raha edasi koguma, kui võtta arvesse sarnasusi nii staaži, sissetuleku kui vanuse osas. Võrreldes II samba vabatahtlikuks tegemise muudatuste jõustumise eelsete küsitlustega on väljavõetud II samba raha kasutatud vähem laenude tagasimaksmiseks ja investeerimiseks ning rohkem tarbimiseks,“ märkis Lillelaid.
II samba raha läks tarbimisse
I, II ja III pensionisamba registrite andmetel hakkavad kõige madalamat pensioni saama enne 1983. aastat sündinud inimesed, kes ei liitunud II sambaga. Sarnaste inimeste korral (sissetulek, vanus, staaž) on II sambast raha väljavõtnud inimeste pensionid madalamad võrreldes nendega, kes jätkavad II sambas kogumist.
Riik soodustab III sambas kogumist 15% ulatuses palgast, mis tagab keskmiselt 30% palgast pensionina, tegelikult kogutakse keskmiselt 3%, mis annab umbes 6% palgast ja sedagi kogub vaid 20% tööealistest. II sambast enne pensioniiga väljavõetud raha on aga kasutatud rohkem tarbimiseks kui investeerimiseks.
Euroopa Liidu riikide võrdluses on Eestil suurimad raskused pensioni asendusmäära tagamisel ja sellest tulenevalt on vanemaealiste eestimaalaste suhtelise vaesuse määr EL-i suurimaid. Eriti raskes olukorras on naised, kes elavad meestest kauem ja seetõttu tihti üksi. Eesti madalad pensionid tulenevad sellest, et pensioniteks kulutatakse EL-i riikidest pea kõige vähem, veel vähem SKP-st kulutab pensionitele vaid Iirimaa. Peamiselt madalate pensionite tõttu on aga Eesti 65-74-aastaste tööhõive Euroopa Liidu suurim.
…
Ettepanekud pensionisüsteemi muutmiseks
Pensionisüsteemi raha juurde toomiseks soovitab analüüs luua tööandja pensioni II või III sambasse; anda võimaluse inimestele tõsta vabatahtlikult sissemakseid II sambas; indekseerida III samba tulumaksusoodustuse absoluutmäära (6000 eurot) palga kasvuga; suurendada II sambaga liitunud lapsevanemate eest tehtavaid sissemakseid, lubada meelerahufondi kombineerimist III sambaga ning muuta miinimumpensioni adekvaatsemaks sellega, et rahvapensioni eesmärk seotakse suurema elatusmiinimumi või Euroopa Sotsiaalharta miinimumnõudega; ühendatakse rahvapension ja baasosa ning võimaldatakse inimesel endal osta I samba osakuid.
Pensionisüsteemi hõlmatuse suurendamiseks soovitab analüüs lubada II samba osakute pantimise kodu ostmisel ning laiendada III samba maksusoodustust investeerimiskontole.
Kogumispensionide tootlikkuse suurendamiseks teeb analüüs ettepaneku kaotada konservatiivsete fondide kohustuslikkus, lubada eriliigiliste osakute kaudu ka teisi investeerimisfonde III sambasse ning võimaldada II ja III sambas oleva raha pensionieas kokku kanda.