Füüsali kasvatamine on põnev harrastus, mis pakub nii silmarõõmu kui maiust ja tulemusena omandate veel kasuliku ravimtaime
Kas oled mõelnud oma aiale pisut vürtsi lisada, kasvatades pisut idamaise hõnguga taimi? Kui jah, siis tasuks edaspidi mulda pista mõned füüsali seemned, sest füüsali taim on oma laternakujuliste viljadega väga dekoratiivne ning samuti maitsev. Boonus on seegi, et ta ei vaja väga suurt hoolt ning ei ole kasvutingimuste suhtes nii valiv, kui enamus võõramaise päritoluga taimi.
Füüsalid kuuluvad maavitsaliste sugukonda ning meil kasvatatakse neid põhiliselt üheaastaste taimedena. Füüsal pärineb hoopis Kesk-Ameerika ja Põhja-Ameerika
lõunapoolsetelt aladelt, mitte idamaadest. Eestis kasvatatakse põhiliselt viite sorti füüsaleid. Esimesed kaks -harilik füüsal ja jaapani füüsal on ilutaimed ning ülejäänut kolm- maasika füüsal, mehhiko füüsal ja peruu füüsal on tarvitatavad toidainetööstuses.
Maasikafüüsal pärineb Mehhikost ja USA lõunaosast, kasvab ka Peruus, Puertoriikos, Venetsueelas. Taim on madalakasvuline, kompaktne, 30-40 cm kõrge, karvadega kaetud. Vili on pisike, väga magus (15%suhkruid), nende lõhn meenutab metsmaasikat, ananassi jne. Vilja ümbritseb tupp, mis valmides ei avane.
Maasikafüüsalit kasutatakse värskelt, kuid teda ka kuivatatakse („rosinad“), tehakse keedist, kompotti, sukaadi jt maiustusi.
Mehhiko füüsal, mida ka mehhiko tomatiks või tomatilloks hüütakse, on Eesti kliimas viljeledes üheaastane tugevalt harunenud varrega taim, mis kasvab kuni ühe meetri kõrguseks. Vili on 30 – 80 grammi kaaluv paljuseemneline mari, mis väliselt meenutab tomatit, kuid on kaetud nahkja kotiga. Oma kodumaal Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas kasvatatakse teda toiduviljana. Mehhiko füüsali viljad sobivad konserveerimiseks, püree, salatite ja muu toidu valmistamiseks. Toorelt nad eriti maitsvad ei ole. Ühel mehhiko füüsali taimel võib heade kasvutingimuste korral areneda kuni 200 vilja.
Peruu füüsal ehk peruu kirss on tuntud kui peruu mari või ananasskirss. Viljad suuremad kui maasikfüüsalil ning need sisaldavad palju vitamiine, mikroelemente, pektiini. Maitse on õrnem ja meeldivam kui teistel liikidel, lõhn meenutab maasikat, ananassi või teisi puuvilju. Vilja ümbritseb viljatupp. Kasutatakse väga palju värskelt, kuid tehakse ka keedist, kompotti, mitmeid maiustusi
Füüsali kasvatamine
Kasvukoht: Taimed kasvavad hästi kergemapoolsel, lahjemal mullal. Rikkalikult väetatud mullal kasvavad küll taimed ise hästi, kuid saak võib jääda kehvaks.
Seemnete külvamine ja istutamine: Seemned eelkasvatatakse toas, kattes need külvamise ajal õhukese mullakihiga. Muld peab olema pidevalt parajalt niiske. Vajadusel pikeeri taimi ning väeta orgaanilise väetisega. Istikud kasvatatakse umbes 60 päeva vanuseks ja istutatakse pärast öökülmade ohu möödumist kasvukohale. Mehhiko füüsali istutuskaugus on 60×40 cm ja peruu füüsalil aga 75×75 cm. Ehkki füüsaleid kasvatakse rohkem kasvuhoones, siis sobivad nad suhteliselt hästi ka avamaale, kui see on päikesepaisteline ja tuulte eest varjatud. Näiteks tasub aiamaal proovida kasvatada maasikafüüsalit.
Hooldamine: Füüsali kasvatamine ei nõua erilist aega. Taimi ei ole vaja kujundada, vajadusel vaid kasta. Pealtväetamisega tasub olla ettevaatlik, sest taimedele sobib lahjem muld.
Saagi koristamine: Viljade valmimisest annab märku nende varisemine. Hästi mõjub paarikraadine öökülm, pärast seda muutuvad viljad palju maitsvamaks.
Sügisel, kui on vaja koristada poolvalminud viljad, säilivad need nullilähedasel plusskraadidel mitmeid kuid – isegi kevadeni.
Kui füüsaleid üldiselt iseloomustada, siis sisaldavad söögiks kasutatavate füüsalite viljad C-vitamiini, orgaanilisi happeid, suhkruid, kuivainet ja pektiini ning mõruainet füsaliini. Füüsalit kasutatakse rahvameditsiinis suure pektiinisisalduse tõttu dieettoiduna, sest ta on võimeline siduma ja inimese organismist eemaldama raskemetalle, radionukleiide, mikroobseid toksiine, kolesterooli. Füüsalit kasutatakse kompoti, sukaadi ja keedise valmistamiseks. Viljade kasutamisel tuleks need üle valada kuuma veega, et eemalduks vahataoline kaitsekiht.
Füüsali taimed on enamasti kuni meetri kõrgused. Viljad on kirsstomatite sarnased. Valminud viljad varisevad ning see on üks märguannetest, et viimased on küpsed ja neid on õige aeg korjata. Märk vilja valmimisest on seegi, et laternake, milles vili valmib, on lahti läinud.
Füüsalid vajavad samasuguseid kasvunõudeid nagu tomat. Tomatist mõnevõrra külmakartlikum on mehhiko füüsal.
NB! Füüsalid annavad järgmisel aastal isekülvi, kui mõni küps mari mulda satub. Soodsal soojal suvel saab ka isekülvist kasvanud taimedel saak küpseks. Seega peab nende kasvukohas rohimisega ettevaatlik olema, et pisitaimi umbrohu pähe välja ei tõmbaks.
Loe lisaks:
Datlipalmi kasvatamine, Ingveri kasvatamine kodus, Safrankrookuse kasvatamine, Banaani kasvatamine kodus, Hurmaa kasvatamine, Ananassi kasvatamine, Arbuusi kasvatamine, Maasika kasvatamine, Orgaanilised väetised, Viinamarjad kasvuhoones, Viinamarjade kuivatamine toidukuivatiga, Mahlapressiga viinamarjamahla tegemine , Taimede automaatne kastmine, Konteineraiandus kasvuhoones, Teadlik ja tervislik toitumine,
Sildid:füüsal, ilutaimed, kasvuhoone kasutamine, ravimtaimed, seemnete külvamine, taimede kasvatamine, tervislik toitumine, tervislikud taimed, vitamiinid