Muruplatside Hooldus Kevadel 09.04.2017
Muruplatside Hooldus Kevadel
Kui kevad käes ja lumi sulanud on aeg vaadata üle talve ja lumekahjustused. Töödega saame alustada siis kui ööpäevased õhutemperatuurid ületavad vähemalt 5 soojakraadi.
Alustuseks tuleks murult kokku riisuda vanad oksaraasud ,lehed ning muu prügi, mis talvejooksul tekkinud või sügisel sinna jäänud. Kui maapind on kuiv ja muru tärganud, võime teha esimesed muruniitmised. Esimest lõikust ei tohi teha väga madalalt , kuna taimed ei ole piisavalt tugevad. Niita tuleb kõrgemalt, et taimed saaksid pärast talvepuhkust jõulisemalt kasvama hakata. Soovitus oleks kõrgemas astmes niitmine, umbes 5 kuni 6 cm kõrguselt. Samuti trimmerdada mootortrimmeriga või käsitsi murukääridega muruplatside ja teeservade ääred, puude ja aiateede ümbrused.
See järel võiks alustada muru õhutamise ja väetamisega. Muru õhutamiseks väiksematel pindadel saate kasutad õhutusreha, kui aga pinnad on suuremad siis saab osta või rentida spetsiaalsed muruõhutus masinad.
Muru õhutamise eesmärk on tekitada muru kamarasse õhuaugud, mille tulemusena pääsevad vihmavesi, hapnik ning vajalikud toitained murujuurte ja mulla alumistesse kihtidesse. Õhutamine suurendab juurestiku kasvamist ja muru vastupidavust. Muru õhutamist tuleks teha kevadel ning sügisel. Muru õhutamisega käib kaasas ka alati muru liivatamine. Muru liivatatakse õhutamise järel, et katta tekkinud augud liivaga. Selle tulemusena ei vaju õhuaugud kinni ja liiva vee ning õhu läbilaskvus on parem kui mullal. Peene teraline liiv tuleb ühtlaselt laiali ajada tervele eelnevalt õhutatud muruplatsile.
Muru õhutamine on vajalik ka sambla tekkimise ennetamiseks. Eriti probleemsed kohad võivad olla puude põõsaste alused ja teised varjulisemad kohad. Sammal tekib muruasemel kui muld on liiga tihe ning samuti happerikas. Selleks, et sellistes probleemsetes kohtades samblast lahti saada, on vaja õhutamis tomingut teha kindlasti paar korda aastas. Kui sammalt on juba liiga palju, tuleks see eelnevalt rehaga kokku kraapida ja seejärel maapinda kobestada ning siis külvata uut muruseemet.
Et muru püsiks ilus ning roheline tuleks seda igal aastal regulaarselt väetada. Varakevadel tuleks kasutada lämmastikurikkamaid väetisi. Kevadel soovitaks väetisi, milles on suurem osakaal lämmastikul (N). Väetamist võiks teha samuti alles siis kui temperatuurid öösel ja päeval alla 5 kraadi enam ei lange. Kasutada võiks kiiresti toimivaid lämmastik-ühendeid sisaldavaid väetisi, mis ergutaksid muru kiirele kasvule. Väetise valikul tuleks jälgida pakendil olevaid juhiseid nii toimeainete kohta kui külvamise kogustel, samuti jälgida tootja soovitusi ning kindlasti mitte üleväetada. Väetis tuleb külvata murupinnale ühtlaselt kas käsitsi või külvikuga.
Terassi ja aiamööbli kevad hooldus
Enamus terasse on valmistatud puidust ja seega vajavad need hooldamist. Terasside ja teiste puidust ehitiste hooldamiseks on kevad parim aeg. Ennem kui alustada terasside ja muu puidust materjali hooldamisega, peaks need olema kuivanud ehk kindlasti mitte niiskust täis. Hea oleks valida päev, kus sooja on ligi 18 kraadi ning ei oleks väga päiksepaisteline ilm.
Kõigepealt tuleb terass pühkida tolmust ja prahist korralikult puhtaks. Seejärel pesta puit puhtaks spetsiaalse puidupesuainega. Erinevatel tootjatel kannavad need erinevaid nimetusi (näiteks Tikkurila Tehopesu). Pesuainet tuleb kanda pintsliga ohtrasti soovitud kohta ja lasta mõjuda 15-30 min. Leht- ja väärispuidust pindadel ning mööblil lase ainel mõjuda u 10 min. Tasase pinna saamiseks hoia töödeldav koht Tehopesu-ga niiskena, lisades vajadusel lahust. Sooja ja päiksesepaistelise ilma korral võid niisutada pinda esmalt veega, et puit ei kuivaks liiga kiiresti. Harja ja pese pind surveveega.Pind loputada hiljem hoolikalt ja rohke veega. Pesemis- ja loputamistöödel kasutada harja, mis ei oleks väga tugeva harjasega,sest see võib kahjustada puitu. Kui pinnad puhastatud siis võiks lasta sellel kuivada paar päeva. See peaks olema piisav aeg mil puit saab lõplikult kuivaks.
Järgmiseks tuleks alustada õlitamisega. Tööks kasutada kindlasti pintslit. Pintsliga saab kõige paremini õli puidu sisse hõõruda.
Kui terassilauad on eelnevalt erinevat tooni, siis võiks proovida õlitamist toonitud õliga. Naturaalsete õlide puhul võib jääda näha puidu erinev toon.
Puit peab enne õlitamist olema kindlasti täiesti kuiv. Kui puidul on vana laki või värvi jäänuseid, siis tuleks need eelnevalt lihvides eemaldada.
Õlitamiset on soovitav alustada samuti mitte väga soojal ja päikesepaistelisel päeval. Parem oleks kergelt pilvine ja vähese tuulega ilm. Siis ei kuiva õli puidu pinnale ja hilisem töötlus ning lõpptulemus on parem. Õli kanda pintsliga puidu pinnale. Hõõruda pikki lauda õli puidu sisse. (Erinevalt puidust võite kand peale kaks kihti õli). Õli mis enam puitu ei imbu jääb puidu peale. See küllastunud õli tuleks maha pühkida puuvillase lapiga. Kasutatud puuvillased õlilapid tuleb kindlasti panna veega anumasse ja alles siis utiliseerida tulekindlasse nõusse. Puuvilla lapid õliga on väga tuleohtlikud ja suur isesüttimise oht. Kindlasti neid ei tohi jätta päikese kätte! Õlitatud pind on kasutatav tavaliselt juba peale 12 tundi kuivamist. Lõplik kuivamine toimub aga pikema perioodi jooksul.
Sarnaselt terassi hooldusele võime ka hooldada puit aiamööblit.
Kivirajatiste hooldus.
Majaesised sissesõiduteed ja kiviplatsid määrduvad kasutamise käigus. Lume sulamisel näeme kuidas talvine sool ja tahm on rikkunud kiviplatside värvuse ja üldise ilme. Oluline on see kindlasti puhtaks saada, kuna kivivahelistesse vuukidesse ei tohi muld või muud peale liivasattuda. Mullal hakkab kasvama sammal ja vahel ka umbrohi.
Selle vältimiseks tuleks kevadel esimeste tööde hulka võtta platsi puhastus. Kõigepealt tugeva harjasega harjata kogu pind ning kõnnirajad. Seejärel tuleb vaadata kividel, kas on õliplekke või muid tugevalt kivipooridesse sattunuid määrdeained. Lhtsalt mustunud pinnad saab tavaliselt puhtaks survepesuriga. Kindlasti ei tohi kasutada kõige suuremat survet, vaid pigem mõõdukat. Tugev surve võib kahjustada paljusid betoonkivi pindasid. Platside puhastamiseks on ehituspoodides saadaval erinevad kivipindade puhastusaineid. Soovitame kasutada biolagunevaid puhastusaineid mis ei riku loodust.
Peale kiviplatside pesemist tuleks üle vaadata kivide vuugid. Ohtra veega pesemisel võib juhtuda, et ka osa vuugi liivast läheb kaduma. Sel juhul võtta üks kott peenikest ehitusliiva, puistata kuiv liiv platsile ja harjata liivaga kogu pind uuesti üle. Liivatada niikaua, kui kõik vuugid on liivast üle küllastunud. Sellistelt toimetades saame olla kindlad, et kiviplats on korras ja ei ole ohtu, et kivid vajuksid või vuukidesse tekiks sammal.
Rasmus Dsilna