Rahvarõivastega on meist kokku puutunud peaaegu igaüks kas neid ise laulupidudel kandes või kandjate pakutud esteetilist vaatepilti nautides.
Rahvarõivad on seisuslikule ühiskonnale iseloomulikud talupojarõivad, mida kanti nii argi- kui pidupäevadel. Eestis tähistasid rahvarõivad ühtaegu seisuslikku ja rahvuslikku kuuluvust – talupojaseisust ja maarahvast, sest valitsevad klassid kuulusid teise, saksa rahvusse.
Nimetus rahvarõivad (esialgsel kujul rahvariided) tuli tarvitusele ärkamisajal, mil C. R. Jakobson jt. rahvuslikud tegelased hakkasid taotlema tollal kadumas olevate traditsiooniliste talupojarõivaste kandmist pidulikel kokkutulekutel rahvusliku uhkuse rõhutamiseks.
Tänapäeval kantakse laulupidudel ja muudel rahvuslikel üritustel eelkõige 19. sajandi pidulikku talupojarõivast. Vanast kihelkondlike erinevustega talupojarõivast on saanud rahvussümbol. Funktsiooni ja tähendussisu muutuse tõttu oleks tänapäeval kantavaid rahvarõivaid õigem nimetada rahvusrõivaks.
Käesolev puzzle koosneb piltidest, millega kohtud ka lehe sisuga tutvudes. Tee oma valik, millise valdkonna pilte soovid kokku panna. Mängu alustamiseks antakse Sulle aega 120 sekundit. Kui selle aja jooksul suudad hiirega pildi osised nende õigetesse paikadesse tõsta oledki võitnud. Mõnusat pusimist!