Punakäpp-krabi on põnev väike koorikloom, mis on viimastel aastatel populaarsust kogunud.
Nad on saavutanud populaarsuse oma imelise välimuse ja intelligentsuse tõttu.
Punakäpaliste krabisid on väga lõbus vaadata ja nad erinevad üsna palju sellest, millega te võib-olla tuttavad olete. Teile meeldib vaadata, kuidas nad ringi siplevad ja oma kodu ümber sisustavad.
Nende pisikeste krabide eest ei ole raske hoolitseda, kuid nad vajavad mägist paludariumi.
Lugege edasi, et teada saada kõik, mida on vaja, et luua parim kodu Punase küünarnuki krabile...
Sisukord
- Punakrabi 101Punakrabi hooldusjuhendPunakrabi välimusTankikaaslasedPunakrabi kasvatamineLiigi kokkuvõtlik tabelKorduma kippuvad küsimusedKas sa peaksid hoidma Punakrabi? (kokkuvõte)
Punane küülikkrabi 101
Punakäpp-krabi ( Perisesarma bidens ) on troopiline koorikloom, mis on pärit India-Vaikse ookeani piirkonna mangroovisoodest.
Neid tuntakse ka kui Mangrovi krabid, Tai krabid ja Mini krabid.
Punakäpaliste krabid kuuluvad perekonda Sesarmidae ja neid võib leida kõikjal Aafrika idarannikust kuni Fidži saarteni.
See pisikene krabikaru kasvab ainult kuni 2,5 tolli pikkuseks, seega on nad sarnase suurusega nagu enamik akvaariumikrabisid.
Kuigi nad on fantastiline täiendus biotoopidele, ei sobi nad ühiskasutuses olevatesse akvaariumidesse. Nende häbelik ja tundlik loomus muudab nad kiiresti ründavaks, kui nad tunnevad end ohustatuna. Need väikesed krabid on tavaline vaatepilt enamikus lemmikloomapoodides ja neid müüakse tavaliselt magevees elavate selgrootute sektsioonis. Tegelikult on nad aga mägivees elavate selgrootute hulka kuuluvad.
Eeldatavasti maksab iga krabi eest umbes 3-5 dollarit.
Peamised faktid:
- Vajalik kogemus: Molekulaarsed mahutid. Hüüdnimed: Mangrovi krabid, Tai krabid, Mini krabid. Värvivormid: Punane. Suurus: 2-2,5 tolli. Paagi suurus: Vähemalt 10+ gallonit. Paagi temperatuur: 75°F-80°F.
- Fantastiline alustav lemmikloom priskete akvaariumide jaoks. Taskukohane. Aitab puhastada jäätmeid akvaariumis. Atraktiivne ja dekoratiivne punane värvus.
- Agressiivne kalade ja teiste selgrootute suhtes. Väga osav põgenemiskunstnik. Hävitab taimi ja dekoratsiooni. Kuivab ja kuivab kergesti.
Punase küüne krabi hooldusjuhend
Punase küünarnuki krabid on väga tundlikud dehüdratsiooni suhtes.
Seetõttu tuleb neile tagada niiske keskkond ja korrapärane juurdepääs veekogule, et nende kopsud ei kuivaks välja.
Iga krabi, kes pääseb akvaariumist välja, on ohus, et ta võib kuivada kuivas õhus. Seepärast on oluline katta akvaarium kapuutsiga.
Ka kokkupuude ereda valguse või järsu temperatuuri tõusu tõttu võivad need kuivada.
Teine asi, mida tuleb meeles pidada, on see, kui mürgised võivad erinevad metallid koorikloomadele olla. Vask, tsink ja muud metallid, mida võib leida väetistes ja ravimites, on surmavad. Õnneks on väga ebatõenäoline, et metallid satuvad akvaariumisse, kus ei ole taimi ega kalu. Aga kui teie paludariumi kuuluvad kalad, siis peate leidma neile metallivabad ravimid.
Viimane hooldusküsimus, millest tuleb olla teadlik, on poegimine.
Vähkide kasvades koorub nende väliskest ja täiskasvanud vähid jätkavad igal kuul moltatsiooni. Moltatsiooni ajal varjavad nad end.
Lendumine võib kesta vähemalt 2 nädalat ja te ei tohiks kunagi oma krabisid lendumise ajal häirida ega häirida.
Dieet
Need väikesed krabid on ahned saagijooksikud, kes söövad peaaegu kõike, mida nad saavad oma küünistega kätte.
Looduses söövad nad prahti, ussid, tigusid, krevette ja isegi väikseid kalu.
Nad söövad ka taimi ja vetikaid.
Seetõttu on nad väga tõhusad akvaariumipuhastajad ja söövad ära kõik jäägid, mis nende kaaslaste poolt maha jäetud on.
Akvaariumis võib neile sööta krevettidele mõeldud helbeid. Kuid nende lemmiktoiduks on elus toit, mida nad saavad küttida.
Vereussid, kummituskrevetid, tigud ja pisikesed söötjad on kõik suurepärased suupisted, kui neid antakse kas elusalt või külmutatud kujul.
Aeg-ajalt söövad nad teie akvaariumis kasvavaid vetikaid, kuid see on haruldane.
Kuna rohelus on sama oluline kui valgud, võite neile sööta ka Anubias'e, jaapani sõnajalgade või veetaimede lehti. Aia köögiviljad ja puuviljad on samuti suurepäraseks maiuspalaks.
Siin on kõik toidud, mida punakäpaliste krabid armastavad:
- Krevetid helbed Veriussid Rohukrevetid Kummituskrevetid Söötmiskalad Amphipodid Vetikad helbed lisavetikad Spinat Salat Kurgi Herned Tsukki Mango Papaija Banaani
Krabid tulevad tavaliselt välja öösel ja vahetult enne päikesetõusu, et otsida toitu, nii et need on parimad toitmisajad. Neid tuleb toita ainult umbes 3 korda nädalas ja nad leiavad enamasti ise toitu.
Käitumine
See vähk on kergesti ehmatav ja veedab suurema osa oma ajast peidus.
See ei tähenda siiski, et nad on passiivsed. Nad on tuntud oma agressiivsuse poolest ja kui nad avastavad ohu, hoiatavad nad potentsiaalset ründajat oma küüniseid tõstes.
Kui sissetungija taganeb, siis krabid jooksevad lihtsalt minema. Kui sissetungija jääb, siis saavad nad vastikust näpistust.
Kui märkate oma krabisid, on nad tavaliselt kivil või palgi all peidus. Te võite terve päeva neid mitte näha, kuni nad tulevad pärast päikeseloojangut välja kurnama. Nad kurnavad aluspinnas ja siblivad madalates veealustes piirkondades ja sealt välja.
Red Claws armastavad ka oma akvaariumi ümber sisustada ja seda sageli teie dekoratsioonide ja taimede arvelt.
Kas punakäpaliste krabid on agressiivsed?
Neid krabisid on nende suuruse järgi lihtne alahinnata.
Kuid need ägedad väikesed loomad ei saa teistega hästi läbi.
Nad ei saa aru, kui väikesed nad on, ja lähevad sageli palju suuremate kalade ja selgrootute järele, mis nende teele satuvad. Kuigi seda elukat on võimalik pidada piiratud kogukonnas, on palju ohutum neid üksi hoida.
Elupaiga ja akvaariumi seadistamine
See vähk on kodumaine mangroovisoodes, kus jõgi kohtub merega.
Nendes piirkondades on merest ja mageveekogudest pärit erineva soolasisalduse segu. Punakäpaliste krabid on seetõttu väga hästi kohanenud nende muutuvate soolaste tingimustega, kus vesi ei ole kunagi liiga värske ega liiga soolane.
Nad leiavad peavarju kivide ja palkide all või mangroovipuude massiivsetes juurtes. Neid võib leida ka liiva või muda sisse kaevununa.
Erinevalt teistest magevee koorikloomadest veedavad nad suurema osa oma ajast pigem maal kui vees, mis tähendab, et nad vajavad oma akvaariumis nii maad kui ka vett.
Akvaariumi tingimused
Need krabid taluvad temperatuuri vahemikus 70-85°F, kuid optimaalne on 75-80°F.
Akvaariumi suurus peaks olema vähemalt 10 gallonit ja see peab sisaldama nii maismaa- kui ka veeosakonda. pH peaks jääma vahemikku 7,0-8,5 ja kõvadus peaks olema 18-20 dGH.
Te vajate akvaariumis vee jaoks soojendajat ja sisseehitatud kaldale soojuslampi. Võimaluse korral peaksite ostma spetsiaalselt paludariumi jaoks mõeldud soojendaja. Samuti vajate spetsiaalset filtrit paludariumi jaoks, kuna tavalised sisefiltrid võivad olla väikestele selgrootutele üsna ohtlikud.
Teie akvaariumi veetase peaks olema madal ja väga madal. Vette ei ole vaja lisada mingit sügavust, kui te ei hoia ka kalu. Pehme liiv või muda on kõige ohutum ja lihtsam substraat, kuhu krabid saavad kaevuda. See hoiab ka vett ja säilitab niiskust väga hästi.
Aluspinnal võivad olla ka kivid, palgid ja muud head peidupaigad. Pea meeles, et sinu dekoratsioonid ei tohiks olla piisavalt kõrged, et krabid saaksid pinnale ronida.
Valguse intensiivsus peaks olema piisavalt madal, et hoida nii vähki kui ka keskkonda kuivamise eest. Kasutage täisspektrilist akvaariumivalgustust, mis on vähendatud madalale intensiivsusele.
Taimed on parem jätta sellest konkreetsest akvaariumist välja, sest need juuritakse välja või süüakse ära. Kuid võite proovida lisada ühe Java Ferni või Anubias'e, kui tõesti soovite taimi.
|Minimaalne mahuti suurus 10 Gallonit Mahuti tüüp Molekulaar-paludarium Temperatuur 75-80°F pH 7,0-8,5 Kõvadus 18-20 dGH Vooluhulk Puudub Substraat Pehme liiv|
Millise suurusega akvaariumi nad vajavad?
Punase küünarnukikrabi pidamiseks on vaja vähemalt 10 galloni suurust akvaariumi.
Lisage veel 5 gallonit iga uue vähi kohta, mida lisate.
Punase küüne krabide välimus
Punased küülikukrabid on palju väiksemad kui enamik teisi akvaariumikrabi.
Suurimad isendid kasvavad umbes 2,5-tolliseks, kusjuures isased on suuremad kui emased.
Nagu kõigi teiste lülijalgsete, on ka krabide anatoomia jagatud erinevateks segmentideks.
Keha jaguneb kõhuks ning sulandunud pea- ja rindkereks, mida kaitseb kõva kest, mida nimetatakse karapaksiks. Kõige lihtsam viis krabi sugu kindlaks teha on, kui keerate ta ümber ja vaatate tema kõhu. Isase kõhu väliskest on kitsas ja veidi terav, samas kui emase oma on lai ja ümmargune.
Isastel on ka suurem rinnak ja küünised.
Nende iseloomulikud punased küünised eristuvad muidu tumepruunist kehast. Tavaliselt on küünised ka helekollaste otstega.
Krabid on 5 paari jalgadega kümnejalgsed.
Esimest jalapaari nimetatakse kõõlusjalgadeks ja need lõpevad küünistega. Küüsi kasutatakse kaevamiseks, toidu haaramiseks ja kaitseks võimalike kiskjate vastu.
Ristjalgade taga on 3 paari kõndimisjalgu ehk pereopoode. Need annavad teed paarile jalgadele, mis on kohandatud vees manööverdamiseks.
Kaks väikest silmapilku ulatuvad peataolist väljapoole. Nende abil näevad nad igast suunast, jäädes samal ajal ühele kohale.
Ajalugu ja esmakordne nägemine
Perisesarma bidens avastati esmakordselt Jaapanis 1835. aastal.
Tollal arvati, et nad on endeemilised Aasias, kuni 20. sajandil leiti teisi populatsioone.
Suurema osa oma ajaloost kasutati neid püügisöödana. Alles 1970ndatel aastatel hakati seda liiki laboratooriumides laialdaselt uurima, et määrata kindlaks nende roll mangroovisoode ökosüsteemides.
Krabid muutusid populaarseks akvaariumiloomadena 90ndate lõpus ja 2000ndate alguses. , mil see vähk toodi sisse dekoratiivse selgrootu loomana.
Akvaariumi pidajad armusid koheselt nende ilusatesse värvidesse, intelligentsusesse ja isiksusesse. Siiski olid nad üsna üllatunud nende spetsiaalsetest veetingimustest ja agressiivsusest.
Isegi kõigi oma puudustega on see akvaariumikogukonnas väga armastatud.
Tänapäeval võib neid krabisid leida peaaegu igast lemmikloomapoest. Lihtsalt veenduge, et te ei aita neid segi ajada Perisesarma guttatum kes on tuntud ka kui mangroovikrabi.
Tankikaaslased
Need vihased krabid ei tule teistega väga hästi läbi.
Nende agressiivne olemus teeb neile sobivate paakikaaslaste leidmise keeruliseks.
Kaaslasi tuleks lisada ainult siis, kui neil on piisavalt ruumi, et nad ei häiriks punakäpaliste krabisid. Samuti peavad nad olema rahumeelse iseloomuga ja taluma mahlaseid tingimusi.
Sobivate paakikaaslaste leidmine on suures osas katse-eksituse mäng.
Sul võib olla edu, kui sa ühendad neid Molly Fishi ja Gobidega.
Eriti Draakon, Neon ja Rüütli Gobies on nii tugevad kui ka piisavalt kiired, et natuke kiusamist taluda.
Guppies on samuti proovimist väärt.
Lipukala ja muud väikesed killid kipuvad samuti hästi toimima.
Kalad, kes liiguvad koolides (nagu Neon Tetrad), on palju turvalisemad kui need, kes ujuvad üksi.
Mis puudutab seda, mida tuleks vältida, siis nimekiri on arvukas.
Puffers, Archerfish ja muud röövkalad on tipus.
Ka aeglaselt liikuvad põhjas elavad kalad ei tule kõne alla. Nende hulka kuuluvad kimalane ja mis tahes särgiliik.
Vältida tuleks ka tigusid, krevette ja muid väikseid selgrootuid, sest neid süüakse ära.
Teie krabide maapealne elupaik peaks samuti olema vaba konnadest ja sisalikest.
Kas punakäpaliste krabid võivad elada koos kaladega?
Red Claw Crabsi ühilduvus erinevate kaladega on peamiselt õnne küsimus. Enamasti ei ole lihtsalt riskimist väärt, et paigutada oma Red Claw'i elupaika mingeid kalu.
Kõik kalad, mida te nendega koos hoiate, peaksid olema piisavalt kiired, et (sõna otseses mõttes) hädas ära pääseda.
Kõik kalad peaksid asuma paludariumi nendel tasanditel, kuhu krabid ei pääse. Samuti peaksid nad sobima mageveekeskkonnaga.
Punase küünarnuki krabide kooshoidmine
Neid krabisid võib pidada ainult väikestes sigimisrühmades (1 isane ja 2 emast).
Kõik muud kokkulepped on riskantsed.
Kui te hoiate mitu isast koos, siis tapavad nad üksteist võitluses emaste üle domineerimise eest.
Algaja peaks pidama üksikut krabinat üksi.
Punase küünarnuki krabide kasvatamine
Punase küünarnukikrabi on koduaakvaariumis äärmiselt raske kasvatada.
Kasvatamist peaksid üritama ainult kogenud selgrootute pidajad.
Teil on vaja väikest rühma, kuhu kuulub 1 isane ja 2 emast.
Kõigepealt tuleb simuleerida loomuliku sigimisperioodi tingimusi - see tähendab, et temperatuuri tuleb tõsta üle 80°F. Kui tingimused on täidetud, valib üks emasloomadest isaslooma sigimiseks.
Selle aja jooksul peaksite oma rühma toidulauale lisama ka rohkem valku. Söötke neile vähemalt 3 korda päevas elusat saaki.
Isased paarituvad, ronides tagurpidi seisva emase peale. Kui munad on välja kasvanud, näete neid emase kõhus. Emane võib korraga kanda sadu mune, kuid väga vähesed neist jäävad ellu.
20 päeva pärast kooruvad munadest mikroskoopilised zootaolised vastsed.
See staadium kestab umbes 2 nädalat, mille jooksul peavad vastsed leidma toitu täiesti iseseisvalt. 2 nädala vanuselt kasvavad nad megalopae eluetapiks. Megalopae'id saavad toiduks soolakoguraksed ja muud mikroskoopilised vastsed. Iga 3 päeva järel toimub nende üleminek järgmisesse astmesse.
Umbes kuu aega võtab aega, kuni teie megalopae'd kasvavad noortest krabidest. Nad näevad nüüd palju rohkem välja nagu krabid ja asetsevad aluspinnasesse, kasutades oma uhiuusi kõndimisjalgu.
Siit kuni suguküpsuseni toimub iga 7-10 päeva tagant uus mutt.
Teie krabid saavutavad täieliku küpsuse veidi alla 2 kuu jooksul.
Liikide kokkuvõtlik tabel
|Muud üldnimetused: Tai krabi, mangroovikrabi, minikrabi Teaduslik nimetus: Perisesarma bidens Perekonna nimi: Sesarmidae Levik: Ida-Aafrikast Fidži saarteni Suurus: 2-2,5 tolli Värvus: Punane Hoolduse tase: Keskmine Temperament: Agressiivne Eluea: 2 aastat Minimaalne akvaariumi suurus: 10 gallonit Akvaariumikaaslane Ühilduvus: Üksikliikide vahel|
Korduma kippuvad küsimused
Kas sa saad hakkama punaste krabidega?
Need krabid on väga pelglikud ja neile ei meeldi, kui neid käega katsuda.
Krabi tuleks käsitleda ainult siis, kui see on hädavajalik. Isegi selline pisikene krabi võib olla üsna kirev, seega ei tohiks krabi kunagi käega ettepoole käsitleda!
Kui puhastate oma akvaariumi või liigutate tiinet krabinat lasteaeda, kasutage pöialt ja kahte esimest sõrme, et seda ettevaatlikult tagant haarata. Krabin võib püüda teid pigistada, kuid ta ei saa tagant kätte.
Kui sa siiski näpistad, siis pane krabid tagasi vette ja nad lasevad märjalt lahti!
Kas peaksite hoidma punase küünarnukikrabi? (kokkuvõte)
Punakäpp-krabi on kindlasti üks huvitavamaid akvaariumi täiendusi.
Nende kiuslik ja ärevil isiksus teeb nende pidamise lõbusaks.
Nad vajavad mahlast pallaadiumi, mis on akvaariumiharrastuses üsna ainulaadne seade.
Selle tõttu ei ole nad parimad kogukonnakrabi ja neid ei tohiks enamasti koos teiste elukatega hoida. On lihtsalt liiga suur võimalus, et nad konkureerivad oma paakikaaslastega.
Kui aga suudate anda punakäpaliste krabile õige kodu, siis teid premeerib meeldiv selgrootu.
Kas teil on olnud edukam seda krabinat kodus hoida?
Andke meile teada kommentaarides allpool...