Suurt tähtsust eluruumides omab värske õhk ja ühtlane temperatuur. Pikaajalised viibimised üleköetud kui ka alaköetud ning halva õhuga ruumides ei mõju tervisele hästi. Üleköetud ruumides on õhk liiga kuiv ja see ärritab hingamisteede limaskesti ning võib esile kutsuda põletikulisi protsesse. Liigmadalate temperatuuridega ruumides aga võivad tulla külmetushaigused. Normaalseks toatemperatuuriks võib lugeda +20°C kuni +22°C.
Automaatikaseadmete ülesandeks on anda nii radiaatoritesse kui ka põrandaküttele reguleeritud temperatuuriga küttevesi, kuna efektiivselt töötavast tahkeküttekatlast väljuva vee temperatuur keskküttesüsteemi kütmiseks on liiga kõrge. Kütmiseks minev vee temperatuur tuleb eelnevalt reguleerida selleks ettenähtud automaatikaseadmetega, mis on varustatud segamissõlmedega. Automaatikaseadmete valikul tuleb veenduda, et nad täidaks nendele esitatavad nõuded efektiivselt. Kui väljaspool elamut toimuvad temperatuuride muutused, peab ka automaatika sellest aru saama. Vaatamata väliskeskkonna tingimuste ükskõik kui suurtele muutustele, peab automaatika kõrvalekaldumatult tagama majas soovitava ühtlase temperatuuri. Tänu automaatika efektiivsele toimimisele tekib ka kütuse kokkuhoid.
Korralike ja töökindlate automaatikaseadmete kasutamisel maja küttevee reguleerimisel, võrreldes ilma automaatikata süsteemiga, hoitakse kokku soojusenergiat kuni 25%, mõnedel juhtudel isegi kuni 40%.
Radiaatoritele tuleb kindlasti paigaldada termostaatventiilid. Termostaadid reageerivad kiiresti ja tubades ei ole temperatuuride kõikumist märgata. Samuti saab radiaatorite termostaatidega reguleerida erinevates ruumides temperatuuri madalamaks.