Kas tahaksid enda alluvuses töötada?
Traditsioonilistes ettevõtetes on tihti raske muudatusi ette võtta, sageli levib “nii on alati tehtud” mõtteviis ja ei osata kuskilt otsast pihta hakata. Kuid jätkusuutlikkuse tagamiseks on vaja seda mõtlemist muutma hakata.
Meedias levib aina enam lugusid nn “lahedate” töökohtade kohta – kontorites on mängukonsoolid, koduloomad, puhkealad jne. Paljudele noortele on saamas uueks reaalsuseks ja ootuseks see, et töökoht ei pea olema igav koht, mille pimeduse rüppe kaotakse kell 9 ja vabanetakse kell 6 ja kus kogu vahepealse aja piinlema peab. Sisekujundus ja kontorikoerad on küll üks asi, aga küsimus algab suhtumisest. Kas töökoht on selline keskkond, kus inimesed tahavad olla, tööd teha, uusi ideid genereerida, kas meeskond klapib omavahel jne. Tihti algab see kõik juhist. Teada-tuntud tõde on see, et juht on üks peamine põhjus, miks ettevõttest lahkutakse. Ehk tasuks juhtidel sagedamini iseendalt küsida, et kas ma tahaksin enda alluvuses töö- tada? Kui vastus on kõhklev, siis tasub teha muutusi.
Muutused on juhi võimuses
Paar nädalat tagasi toimunud Gaselli Kongressil rääkis eduka start-up’i Mooncascade asutaja Priit Salumaa, et tema on oma ettevõtet üles ehitanud nii, et see oleks selline, kus ta ise tahaks töötada. Minu arvates peaks see olema iga juhi eesmärk – panna oma töötajaid tundma, et neid väärtustatakse ja hinnatakse ja neil on hea meel tööle tulla. Ka Eleringi juht Taavi Veskimägi räägib intervjuus, et probleem on sageli selles, et paljudes ettevõtetes on juhiks inimene, kes ei peaks olema juht. Hea spetsialist ei pea tingimata juhiks saama. Juhtimine peaks jääma professionaalidele Kui ettevõtted ei hakka suhtumist muutma, siis varsti ei olegi enam midagi muuta, sest ilma heade töötajateta ei jää ükski ettevõte püsima. Lahe töökoht ei ole vaid start-up’ide pärusmaa. Asi on mõtteviisis. Sageli on nende muudatuste tegemine juhtide võimuses. Kui on näha, et ettevõte pingutab töötajate rahulolu nimel, siis hakkavad ka töötajad ettevõtte eesmärkide nimel pingutama.
Pärnu Konverentside juhtimise ajakirja veebruarinumbri leiad 27.02 Äripäeva vahelt või saad vaadata PDF-i kujul SIIN.
Ajakiri ilmub iga kuu viimasel esmaspäeval Äripäeva vahel.SIIT.
Veebruari ajakirja saad vaadata
8–11 Finantsjuhtimine: äri tuleb tehnoloogiaga ühendada
12–21 Veerand sajandit kapos
22 Tamsar soovitab: keda kuulata Pärnu Juhtimiskonverentsil
24–30 Daniel Vaarik: ühistud näitavad teed
32–33 “Vahukommikatse” – kui oluline on enesekontroll?
34 Lugemise 4 loogikat
36 Pääs keskpärasusest
38 Arenguvestlus: võlur või kirstunael?
40 Kuidas vastast veenda?
42–45 Veskimägi: professionaalseid juhte napib
46 Juhtimismõte
Pärnu Konverentsid.ee toetajad: