Ida-Aškelonis avastatud 3000-aastast konvendit, milles on umbes 200 inimest, avastati esimene (ja ainus) filistinistlik kalmistu, mida kunagi leiti.
Kui see kehtib, avaneb leiutus rohkem kui salapäraseid inimesi, keda tuntakse filistiinidena. Arheoloogilised tõendid näitavad, et filistiilid tulid Egeuse mere piirkonnast koos teiste inimeste rühmadega 12. sajandi B.C. ajal, kui Kreekas ja Lähis-Idas langesid linnad ja tsivilisatsioonid kokku.
Heebreakeelse Piibli sõnul võidelnud viletslased mitu lahingut iisraellaste vastu. Kõige kuulsamateks kohtumisteks on konflikti filistliku hiiglane Goliath ja Iisraeli kuningas Taavet (kes oli relvastatud ainult tempeliga). Arheoloogid ütlesid, et selle kultuuri matmistavad on vähe teada.
Kuid eksperdid, kes ei kuulu kaevamiste juurde, ei ole veel nõude kohta veendunud, öeldes, et Ashkeloni kalmistul maetud inimeste identiteet ei ole selge ja leidmist ise ei ole avaldatud vastastikuse eksperdihinnangu saanud ajakirjas. Veel veelgi muddyerides vette, on ka muud tuntud filistiinlinnades leidud matused, mida ei ole kunagi kinnitatud, on ka "esmakordselt avastatud filistiinlaste kalmistu pealkiri". [Vaata fotod võimaliku vilistlaste kalmistule ja artefaktidest]
Arheoloogid ootavad, kuidas näha Ashkeloni kalmistu teaduslikku väljaannet. "Kuigi Ashkeloni filistiinlaste kalmistul on palju meedia tähelepanu, ootab täielik professionaalne arheoloogiline pilt veel täpsustusi," ütles Tel Avivi Ülikooli arheoloogiaprofessor Shlomo Bunimovitz.
Ekskavaatorid tunnistavad, et varem on leitud ka muud Philistine'ist pärit matused, kuid ütlevad, et nende leiud näitavad, et enamik mineviku avastusi valesti määratleti kui "Filistiin".
"Üheksakümmend üheksa protsenti peatükkidest ja artiklitest, mis on kirjutatud filistliku matmistavast, tuleks läbi vaadata või ignoreerida nüüd, kui meil on esimene ja ainus filistiinlaste kalmistu, mis leiti just väljaspool Tel-Ashkeloni linnahooneid, mis on üks viiest filistiinide peamistest linnadest, "leiti avalduses pressiteates, ütles ekspeditsiooni kaasrežissöör Lawrence Stager, Harvardi ülikooli professor Massachusettis.
Kalmistu pottide radiokarbonaadi tutvustus ja analüüs näitavad, et kalmistu kasutati 11. sajandi lõpul B.C. ja kaheksanda sajandi alguses B.C., ütles Illinoisi ülikooli Wheaton College professor Daniel Meister ja Ashkeloni kaevamiste kaastöötaja.
Selle aja jooksul oli Ashkelon filistiinlasena, nagu ka Ashdod, Ekron, Gath ja Gaza, vastavalt iidsetele tekstidele, meister ütles. [Püha maa: 7 hämmastava arheoloogilise leiduse]
"Meil on suur usaldus, et Aškelon oli sel perioodil suur filistliku linn, sest Egiptuse, heebrea Piibli, Assüüria ja Babülooni varasemate ja hilisemate tekstide lähendamine," ütles kapten. Ta märkis ka, et kalmistul olevad matmisstiilid erinevad teiste piirkonna elanike gruppidest, näiteks kaananlased.
Amihai Mazar, Jeruusalemma heebrea ülikooli arheoloogiaprofessor, ütles, et vastus on keerulisem. Varasemad arheoloogilised uuringud näitavad, et filosooflased saabusid Iisraelist Egeuse mere piirkonnas 12. sajandi B.C., ütles ta intervjuus Live News'ile.
Mazar ütles, et 10. sajandil B.C. oli vilistlased omavahel seotud kohaliku kanaanlaste ja kohalike traditsioonide ning kaananlaste esemetega.
Ta ütles, et kui te võite "[kapitaal] filistiniks helistada", võivad olla erinevad selle vahel, kuidas inimesed selle 3000-aastase kalmistule maeti maha ja kuidas nad oleksid maetud 3200 aastat tagasi, kui vilistlased olid uustulnukad piirkond.
Meediaväljaannetes avaldatud kalmistu pildid näitavad arvukalt föönikea pooke ja foniikkonna arhitektuuriliste elementidega struktuuri, ütles Mazar, lisades, et need tunnused näitavad, et mõned kalmistul maetud inimesed võiksid olla finiiklaste kaupmehed, mitte filistinikud.
Kapten leppis kokku, et mitte kõik surnuaiasse maetud inimesed olid filistinikud. "Keegi ei saa olla kindel, et iga inimene kuulub iidsesse kalmistusse," ütles ta.
Lisaks sellele ei pruukinud surnuaiad maha arvata, et nad oleksid filistinikud ja võisid ennast rohkem tunda elukohas elavas linnas või oma religioosses elus, ütles Raz Kletter, Helsingi Ülikooli teoloogia professor.
Kletter ei vaidle vastu sellele, et Ashkelonis maetud inimesed kasutasid mitmeid artefakte, mida tänapäeva arheoloogid määratlevad filistiile kuuluvatena. Kuid see ei tähenda, et seal maetud inimesed pidasid ennast filistiniks, ütles ta.
"Me ei tea, kuidas nad (fiilistinikud) ise nägid ja kellel on vähe kirjalikke allikaid, mis on enamasti väljaspool filistiid," ütles Kletter. "Rauaaja Philistias elavad inimesed võiksid ennast tuvastada linna või religiooni järgi, mitte tingimata etnilise grupi poolt."
Ei Mazar ega Kletter ei nõustu väitega, et Ashkelonis leiduv kalmistu on ainuke tuntud filistiistlik kalmistu.
Kletter on kaevanud iidse Iisraeli linna, mida nimetatakse Yavnehiks ja mille kohta ta ütleb, et see sisaldab ka esemeid, mida võib nimetada filistiiniks. Lisaks leidis ta ja tema kolleegid seal kalmistu, mida nad ajakirjanduses Atiqot kirjeldasid 2015. aastal. See kalmistu kajastub ajal, mil iidne tekstid ütlevad, et Yavneh oli filistiinlinn. "Ma usun, et seal maetud inimesed [Yavnehi kalmistul] olid filistinnad," ütles Kletter.
Varem on avastatud ka teisi saite, mis võiksid pidada "Filistiiniks", nagu ütlesid Kletter ja Mazar.
Näiteks 1950. aastatel kaevandati hiljuti arheoloogi Moshe Dothani sõnul "Mazar" hiljuti arheoloogi Moses Dothani filosoofiline kalmistu Azoril, tänapäeva Tel Avivi lähedal asuvas kohas. Lisaks arvavad mõned arheoloogid, et sakslaste arheoloog Sir Flinders Petrie sajandi tagasi oli Iisraeli lõunaosas soostunud purjetama Philistine'i, lisas Mazar.
"Aškelon pole esimene", kuid see on kindlasti oluline leiukoht, "ütles Kletter.
Filistiinlaste matmise tuvastamine on raske, sest arheoloogid peavad kasutama iidseid dokumente valdade kohta, mida filistinikud valitsevad, ja üritavad kinnitada oma artefakte kasutades, et kalmistu inimesed on filistinikud ja mitte teised rühmad. Need leiud avaldatakse teaduslikes ajakirjades ja neid saab arutada, mis võivad kesta aastaid.
Algne artikkel WordsSideKick.com kohta.