Riigikogu väliskomisjoni aseesimees Marko Mihkelson ütles täna parlamendi välispoliitika arutelul, et maailmapoliitika muutub aina turbulentsemaks, Eesti senine tark ja poliitiliselt ühtehoidvat diplomaatia on aga viimaste kuude sisepoliitiliste arengute tõttu sattunud tõsise surve alla.
Maailmapoliitikat mõjutavate suurte trendidena eeloleval kümnendil nimetas Mihkelson Hiina mõju jätkuvat kasvu ja USA tähelepanu nihkumist Hiinale. “See eeldab omakorda Euroopa Liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika vormimist viisil, mis võimaldaks tavapärasele pehmele jõule projitseerida kõrvale ka sõjalise heidutuse komponendi,” ütles Mihkelson.
Euroopa poliitika kohta ütles Mihkelson, et Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust ei saa kuidagi pidada Lääne liitlasruumi tugevdavaks sammuks, samuti häirivad ühtse välis- ja julgeolekupoliitika edendamist suurenev rabedus Saksamaa sisepoliitikas ja teisalt Prantsusmaa ambitsioon ümber kujundada kogu Euroopa julgeolekuarhitektuur. Samal ajal on Ameerika Ühendriikide praegune administratsioon tagandamisprotseduuride järgselt keskendumas uuele valimiskampaaniale.
“Lääneriikide seas valitsevad segased meeleolud on omakorda innustanud Venemaad tugevdama revanšistlikku välispoliitikat. Teist maailmasõda puudutava ajaloo väänamine teenib muuhulgas just seda eesmärki. Eesti ja teised Balti riigid on siin hübriidse iseloomuga rünnaku sihtmärgid, mis sunnib meid erilisele valvsusele ja nõuab rahvuslike huvide tagamiseks koalitsiooni-opositsiooni piire ületava, meile alati edu toonud konsensusliku välispoliitika elluviimist,” märkis Mihkelson.
Mihkelsoni sõnul oleme paraku just praegu jõudnud Eestis olukorda, kus valitsuse osapooltel napib ühisosa meie välispoliitikas. “Nii katki pole meie välispoliitika veel kunagi olnud ja kui see pole oht meie julgeolekule, siis mis see on? Valitsuse osapoolte sisepoliitilise maiguga mängud teevad mõistliku ühisosa leidmise üha keerukamaks,” sõnas Mihkelson.
Väliskomisjoni aseesimehe sõnul on hapra hingerahuga ühiskonnas hirmudele panustamine eriti võimas ja ahvatlev relv. “Vastutus selle pingeseisundi ees lasub poliitilistel liidritel. Teadlikult vihakõnet ja trollimist stimuleeriv käitumine on eriti vastutustundetu ühiskonnas, kus julgeolek sõltub viimase sidususest ja sellele ehitatud konsensuslikust välispoliitikast,” ütles Mihkelson.
“Kui ühe väikeriigi sisepoliitika matab enda alla välispoliitilise järjepidevuse ja hägustab riigi rahvusvahelist kuvandit, siis geopoliitiliselt seismilisel alal asuvana on see oht kogu riigi julgeolekule. Eesti vajab igal ajahetkel tarka ja usaldusväärset diplomaatiat, sest meil lihtsalt on vaja liitlasi ja tubli annust ettenägelikkust,” lõpetas Mihkelson.