Tehnikamaailm, 01.02.2017
Arvutijuhtimise ja andmekontrolligatarniv Norsepower Oy Ltd allkirjastas Soome laevandusettevõttega Viking Line lepingu, et paigaldada veeldatud maagaasil töötavale parvlaevale M/S Viking Grace rootorpuri. Tegu saab olema maailma esimese veeldatud maagaasi ja toimel liikuva hübriidlaevaga.
Viking Grace sõidab Turu saarestiku (Soome) ja Stockholmi (Rootsi) vahel ning on juba praegu üks kõige keskkonnahoidlikumaid parvlaevu maailmas. Norsepoweri tehnoloogia kasutuselevõtmine vähendab laeva heitmeid, kütusekulu ja sellega seotud kulutusi: süsinikuheide väheneb aastas umbes 900 tonni, mis tähendab 300 t veeldatud maagaasi kokkuhoidu aastas.
Ettevalmistused on juba käimas ja paigaldamine algab 2018. aasta II kvartalis. Viking Grace’ile kinnitatakse üks keskmise suurusega 24 m kõrgune ja 4 m läbimõõduga Norsepoweri rootorpuri, mis teeb sellest maailma esimese veeldatud maagaasi jatoimel liikuva hübriidlaeva.
Norsepoweri rootorpuri, mille saab ilma pikema seisakuta paigaldada nii uuele kui ka juba kasutusel olevale laevale, on Flettneri rootori uuendatud versioon ehk pöörlev silinder, mis kasutab laevajõul edasiviimiseks nn Magnuse efekti. Täisautomaatne süsteem tuvastab, millal on kütuse säästmiseks piisavalt tugev tuul ja käivitab rootorid automaatselt.
Asjaosaliste kinnitusel on sõltumatu andmeanalüüs näidanud, et soodsa tuulega marsruutide, piisava suurusega rootorpurjede ja sobiva töökiiruse korral on aastas võimalik kokku hoida kuni 20% kütust.
Tehnoloogia majanduslikku otstarbekust tõestavad ka kaks väikest Norsepoweri rootorpurje, mis paigaldati Bore’i 9700 t veeremilaevale M/S Estraden. NAPA (juhtiv merendusandmete analüüsi, tarkvara ja teenuste pakkuja) mõõdetud ja sõltumatult kontrollitud rootorpurjelahendus vähendas Estradeni kütusekulu 6,1%.
Maailma uudisedjaanuar 26, 2017
BNS, 26.01.2017
Eelmisel aastal tegid investorid meretuuleparkide rajamiseks investeerimisotsuseid enam kui 18 miljoni euro eest, mis on rekordiline maht.
Kokku tehti investeerimisotsuseid mullu 11 projekti, mis maksid kokku 18,2 miljardit eurot ning investeeringute maht kasvas 2015. aasta tasemega võrreldes 39 protsenti, luues Euroopasse kokku 4948 megavatti uut tootmisvõimsust, vahendas Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon Wind Europe’i pressiteadet.
Möödunud aastal installeeriti Euroopasse 1558 megavatti meretuuleparkide tootmisvõimsust. Aasta vältel ühendati võrku kuus meretuuleparki ühtekokku 338 tuulikuga.
Euroopa tuuleenergia kogu installeeritud tootmisvõimsus on 12 631 megavatti, mis tuleneb 3589 tuuleturbiinist 10 Euroopa riigis.
Suurim lisatud tootmisvõimsus möödunud aastal oli 813 megavatti Saksamaal, 691 megavatti Hollandis ja 56 megavatti Ühendkuningriigis. Belgia alustas ehitamist küll 2016. aastal, kuid esimesed turbiinid hakaksid tööle 2017. aasta jaanuaris.
Installeeritud tootmisvõimsusest Euroopa meretuuleparkides moodustab 40,8 protsenti Ühendkuningriik, 32,5 protsenti Saksamaa, 10,1 protsenti Taani, 8,8 protsenti Holland, 5,6 protsenti Belgia, 1,6 protsenti Rootsi, 0,3 protsenti Soome, 0,02 protsenti Iirimaa, 0,04 protsenti Hispaania ja 0,02 protsenti Norra.
Maailma uudisedjaanuar 18, 2017
Maaleht, 18.01.2017
Esimesest jaanuarist töötavad kõik ühistranspordi rongid Hollandis täielikult taastuva energia abil.
Projekt, panna rongid tööle taastuva energia abil, pidi alguse saama aastal 2018, kuid ideega jõuti lõpuni aasta varem.
Kokku on Hollandis üle 2200 tuuleturbiini üle kogu maa. Praegu toodab Holland piisavalt tuuleenergiat, et anda 2.4 millionile kodule elektrit.
Projekt sai valmis tänu Hollandi ühele suurimale raudtee ettevõttele NS ning säästva energia pakkujale Eneco.
Eneco kliendihaldur Michel Kerkkof ütles: “Mis teeb selle lepingu ja koostöö unikaalseks, on see, et kogu sektor väheneb tohutult CO2 jalajälge ja on eeskujuks ka teistele sektoritele.”
NS elektrirongid üksi kasutavad kuskil 1.2 billionit kWh (kilovatt-tundi) elektrit aastas. See on riigi suurimas linnas Amsterdamis peaaegu kogu elektrikasutus igas kodus. Peamiselt tuleb elekter Hollandi rongidele Belgia, Soome ja Hollandi taludest.
Maailma uudisedjaanuar 6, 2017
Geenius, 06.01.2017
Enne praegust külmalainet näis, et Eestimaa talv jääbki soojaks ja poriseks. Tuuled puhusid detsembri algusest jõululaupäevani välja, aastavahetuse eel oli Tallinnas nõnda soe, et korraks õue minekuks särgi peale eriti muud visata ei viitsigi. Nüüd on aga külma -13 või rohkemgi kraadi ja lumi ulatub säärteni. Tegu on märgiga kliimamuutusest, mis toob talvisel ajal kaasa rohkem sademeid, kõrgema keskmise õhutemperatuuri ja tuulise ilma. Kliima muutumisest soojemaks ja niiskemaks on Eesti teadlased viimasel ajal üha rohkem rääkinud ja nende sõnul ootavad meid ees soojemad aastaajad, keskmiselt vähem lund ja rohkem vihma.
Kõike seda saab aga tulevikuks valmistudes kasulikult ära kasutada, sest see tähendab praegusest rohkem päikese- ning tuuleenergiat.
Miks üldse tuulikute ja päikesepaneelidega jännata?
Taastuvenergia, mida saab tuulikutest ja päikesepaneelidest, leiab Eestis üha rohkem kasutust mitmel põhjusel. Üks põhjuseid selleks on kindlasti rohelisem elustiil – võimalus säästa loodust sellega, et mitte kasutada fossiilsete kütuste põletamisest saadud energiat. Teine põhjus on võimalus olla sõltumatu üleriigilisest elektrivõrgust ning kolmandaks põhjuseks on kohati lihtsalt hind, sest taastuvenergia võib olla kordades odavam.
Peagi lisandub põhjusena ka seadusandlus. Eesti päikeseelektri assotsiatsiooni juhataja Andres Meesak meenutab, et peagi nõuab Euroopa Liit uutelt hoonetelt omaenda energia tootmist. “Euroopa Liidu hoonete energiatõhususe direktiiv nõuab, et alates 2021. aastast oleks kogu EL-is kõik uued ja oluliselt rekonstrueeritavad hooned ka ligininull- või nullenergiahooned. Tänase teadmise juures tähendab see seda, et kõigis uutest hoonetes tuleb toota mingi kogus energiat kohapeal, et liginullenergiaklass saavutada. Selleks odavaim moodus on kasutada päikesepaneele,” räägib Meesak.
Tema sõnul on toimib seadusandlus muidugi ka nii, et see mõnikord jällegi ei soosi taastuvenergia kasutamist. “Regulatiivse demotivaatori näitena võib tuua Eesti seadusandjate suutmatuse viia regulatsiooni sisse säte, mis võimaldaks elektrienergia tootmist energiaühistulises vormis. On selge, et ühiselt on kogukonnad nii suurema investeerimisvõimekusega kui ka parema tarbimise juhtimise võimekusega – seega investeeringud oleks kiirema tasuvusega, kuid seda takistab juba aastaid veniv regulatsiooni muudatus,” ütleb ta.
Kui tuult on üha rohkem, siis kas sellega toidab kodu ära?
Kuid mingem praktiliseks. Kui tuult nüüd aina rohkem ja rohkem tulemas, kas polegi siis varsti kogu riiki katvat elektrivõrku vaja, piisab vaid piltlikult öeldes tuulikust katusel ja mõnest päikesepaneelist? Tuleb välja, et õigete tingimuste korral on see tõesti nii, kuigi neid tingimusi pole väga lihtne leida.
Heade tingimuste korral täiendavad tuul ja päike teineteist ideaalselt – suvel on rohkem päikest ja vähem tuult, sügisel ja talvel aga vastupidi. Eesti tuuleenergia assotsiatsiooni tegevjuhi Tuuliki Kasoneni sõnul on taastuvenergia kasutamise puhul tähtsaim osata hinnata kodu ümbruses asuvaid ressursse. Kui täna toodavad Eestis suured mere- ning maismaa-tuulikud energiat umbes 27%-efektiivsusega, mis tähendab seda, et 27% tundidest aasta jooksul toodab tuulik energiat, siis uusimad tuulikud teevad seda juba üle 40% ja merel üle 50% kasuteguriga.
Kodude juurde paigaldatavate väiketuulikutega ning päikesepaneelidega on aga teine probleem. Mõned puud või isegi üks elektripost võib ära lõigata kogu päikesepaneelide energiatoodangu. Sama probleem on ka väiketuulikutega, mida oleks mõistlik kasutada kodude energiaga varustamiseks. “Väiketuulikud on üldjuhul üsna madala masti otsas. Ja Eestlased vanal ajal juba targa rahvana on kolinud väga tuulistest kohtadest eemale. Isegi näiteks Hiiumaal või Saaremaal, kus on üldiselt väga palju tuult, on inimesed ennast metsade ja hekkidega ümbritsenud. Ka taluhooned on ehitatud nii, et elamispiirkonda jääks tuulevaikne ala ja sinna tuulik ei sobi,” räägib Kasonen.
Parim koht tuuliku jaoks
Tuulik tuleb paigutada kas avarale väljale, kus ümberringi poleks metsa ega maju, või siis väga pika masti otsa. Ja kui tuulik panna nii kõrge masti otsa, võib hakata juba kaaluma võimsamat tuulikut, mis annaks voolu juba näiteks tervele külale. “Kui hakata masti maksumuse ja kõrgusega mängima, võib jõuda tõdemuseni, et [kasulikum on] panna suurem tuulik terve küla peale,” räägib Kasonen ja toob näiteks, et väiketuuliku (10 kWh) mast võiks olla vähemalt 18 meetrit pikk, kui mitte isegi pikem. Isegi Vilsandil, kus on tuult väga palju, ei pruugi lühema mastiga tuulik toota nii palju energiat, kui vaja.
Kui kliimamuutusega puhuvad Eestis tugevamad tuuled, siis neid eelkirjeldatud probleeme see ei kõrvalda. Vajadus avatud tuultega rannikuala vastu jääb endiselt.
Kasonen selgitab, et tuule võimsuse ja tuuliku kiiruse vahel on kuupseos, mis tähendab, et kui tuule kiirus suureneb kaks korda, siis toodang suureneb kaheksa korda. See tähendab omakorda, et tuule keskmisel kiirusel on väga suur roll. “10-kilovatine tuulik võib toota nii palju, et sellest saab energiat kaks majapidamist, aga see eeldabki, et ta on heas asukohas. Aga ta võib ka toota nii vähe, et ühel majapidamisel jääb energiast puudu,” räägib Kasonen. Ära tasub tuulik väga kiiresti end saartel, kus elektrivõrku ei ole. Säärane tuulik on kasutusel näiteks Suures väinas asuval Kesselaiul.
Ka päris katusele tuulikuid ei panda, sisemaal sobib tuuliku paigaldamiseks pigem lai ja avar põld, kus metsa ees ei ole. Lisaks näitavad Kasoneni sõnul erinevad testid, et majade katustele paigaldatavad püstised tuulikud ei tooda nii palju energiat kui horisontaalsed tuulikud.
Päike asub ühekorraga kuumutama ja jahutama
Eesti päikeseelektri assotsiatsiooni juhataja Andres Meesak räägib, et kui kliima soojeneb, leidub aastas ka rohkem sooje päevi, mil inimesed sooviksid maja jahutada. Siin on päikesepaneelid majal ideaalseks lahenduseks, tootmaks õhukonditsioneeridele vajalikku energiat. 2009. aastast alates on päikeseelektri tootmiskulud langenud tervelt 62% ja Meesaku sõnul on tõenäoline, et 2025. aastaks on päikeseelekter ülemaailmselt odavaim energia tootmise tehnoloogia.
Maailma uudiseddetsember 7, 2016
Äripäev, 07.12.2016
Alphabeti Google suudab järgmiseks aastaks katta oma globaalse energiavajaduse kasutades vaid taastuvenergiat, teatas ettevõte oma tänases avalduses.
Google loodab, et nende tuule- ja päikeseenergia ost saab olema piisav, katmaks ettevõtte andmekeskuste ja kontorite energiavajaduse alates 2017. aastast.
Ettevõte keskendub nüüd enamate regionaalsete kokkulepete saavutamisele oma andmekeskuste asukohtades ja teistes piirkondades, kus asuvad Google’i olulised keskused, märkis globaalse infrastruktuuri ja energia direktor Gary Demasi. “Me peame kasvuga kaasas käima, kuid me peame ka arenema sellest Google’le äärmiselt olulisest teetähisest kaugemale ning olema võimelised viima ellu taastuvenergia projekte kõigil turgudel, kus me tegutseme,” märkis ta.
Google allkirjastas oma esimese pikaajalise taastuvenergia kokkuleppe 2010 aastal ning on alates sellest ajast sõlminud 19 sarnast kokkulepet. See teeb Googlest suurima taastuvenergiat ostva ettevõtte, märkis Demasi.
Selle aja jooksul on tuuleenergia hind kukkunud 60%, õigustades sellega taastuvenergia ostmist.
Fookus taastuvenergiale võib aidata ka Google’i katset laiendada oma pilveäri, kuna nii mõnigi klient võtab arvesse keskkonna mõjusid.
Maailma uudiseddetsember 1, 2016
BNS, 01.12.2016
Taastuvenergia Koda tunnustab Euroopa Komisjoni energiapoliitika ettepanekute paketti, mis kiirendab taastuvenergia laialdasemat kasutusele võtmist ning tugevdab Euroopa Liidu positsiooni taastuvenergia arendamisel võrreldes teiste riikide ja regioonidega.
“Euroopa Komisjoni meetmete pakett annab kindluse, et taastuvenergia arendamine on jätkuvalt oluline ning sellelt teelt kõrvale kaldumist ei tule,” ütles Taastuvenergia Koja juhataja Rene Tammist pressiteates. Koja juhi sõnul osutusid Komisjoni esitatud meetmed oodatust ambitsioonikamateks.
Tammist leidis, et Euroopa Komisjoni ettepanekud toetavad taastuvenergia arengut kõikides sektorites, tehes seda tõhusalt ning tarbijakeskselt. Kiiret taastuvenergia kasvu võib meetmete mõjul ennustada soojussektoris, kus ettevõtjatel on mõistlik juba enne direktiivi jõustumist üleminek taastuvenergiale ära korraldada.
Positiivseks tuleb tema sõnul lugeda ka kavandatavaid muudatusi energiaturgudel, mis loovad taastuvenergia sektorile võimalusi arenguks ning kujundavad energiaturu ümber taastuvenergia vajadustele sobivamaks. Oluliselt on vähendatud bürokraatlike takistusi taastuvenergia projektide arendamisel, piiratud menetlusteks kuluvat aega kolme aastani ning liikmesriike on kohustatud looma keskseid koordineerivaid asutusi, mis teevad loa- ja administratiivmenetlusi projekti arendaja eest.
Tammisti sõnul annab Komisjoni meetmete pakett koja poolt hiljuti esitletud taastuvenergiale ülemineku kavale Eestis sisse vajaliku hoo. Euroopa Komisjon ootab juba aasta pärast liikmesriikidelt konkreetseid kavasid taastuvenergia arendamiseks aastani 2030. “Meil on juba olemas realistlik ja ambitsioonikas plaan, mille tulemusena kasvaks Eesti sisemajanduse kogutoodang keskmiselt 2,2 protsenti aastas ja mis jätab Eestisse 600 miljonit eurot imporditavate kütuste arvelt,” sõnas ta.
Olulist tuge saab Komisjoni paketist energiatootmine majapidamiste ja ühistute poolt, mistõttu väheneb tulevikus veelgi suurte energiafirmade roll energiaturgudel. See on ka Koja kavas kesksel kohal. Aastaks 2030 näeb Koja kava Eestis ette ligi 40 000 väiketootmisüksuse loomist tänase 700 asemel. Väiketootmise kaudu on võimalik uutel väiketootjatel fikseerida pikaajaliselt energiahinnad ja muuta oma energiatarbimist läbimõeldumaks.
Taastuvenergiale ülemineku kava näeb Eestis ette investeeringuid mahus 4,31 miljardit eurot. Vajalikud investeeringud tuleksid suures osas heitmekaubanduse tuludest ja taastuvenergia kaubanduse tuludest. Puuduoleva osa kataks erakapital tarbijat koormamata.
Komisjoni ettepanekuid hakkavad menetlema Euroopa Parlament ja liikmesriikide esindajatest koosnev Ministrite Nõukogu. Meetmete jõustumiseni võib kuluda kolm kuni neli aastat.
Maailma uudisednovember 30, 2016
BNS, 30.11.2016
Euroopa Komisjon tutvustas kolmapäeval meetmepaketti puhtale energeetikale üleminekuks, mille eesmärgiks on seada esikohale energiatõhusus, saavutada juhtpositsioon taastuvenergia alal ja pakkuda tarbijale kaupu ja teenuseid õiglase hinnaga.
Komisjon soovib, et EL juhiks seda üleminekuprotsessi taastuvenergiale, mitte ainult ei kohaneks sellega. Sel põhjusel on komisjon võtnud eesmärgiks vähendada CO2 heitkoguseid 2030. aastaks 40 protsenti ning ajakohastada samal ajal EL-i majandust, pakkuda töökohti ja tagada majanduskasv kõigile Euroopa kodanikele.
“Tarbijad on tulevikus energiaturul aktiivsed osalejad, kellel on keskne roll. Tulevikus on tarbijatel kogu EL-is rohkem valikuid, juurdepääs taastuvenergia hinnavõrdlusvahenditele ning võimalus toota ja müüa oma elektrit ise. Suurem läbipaistvus ja parem õigusloome annavad kodanikuühiskonnale rohkem võimalusi, et osaleda aktiivselt energiasüsteemis ja reageerida hinnasignaalidele. Samuti sisaldab pakett teatavaid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta kõige haavatavamaid tarbijaid,” teatas Komisjon.
Energialiidu eest vastutav asepresident Maroš Šefčovič sõnas, et pakett hoogustab puhtale energeetikale üleminekut, ajakohastades EL-i majandust. “Euroopa, kes on viimastel aastatel juhtinud ülemaailmseid kliimameetmeid, näitab nüüd eeskuju, luues tingimused jätkusuutlike töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute jaoks. Tänased ettepanekud puudutavad kõiki puhta energeetikaga seotud sektoreid, muu hulgas teadusuuringute ja innovatsiooni, oskuste, hoonete, tööstuse, transpordi, digitaal- ja finantsvaldkonda. Need meetmed aitavad kõigil Euroopa kodanikel ja ettevõtjatel puhtale energiale üleminekust võimalikult palju kasu saada.”
Kliimameetmete ja energiapoliitika volinik Miguel Arias Cañete lisas, et ettepanekud pakuvad uutele tehnoloogiatele tugevat turgu, loovad õiged tingimused investoritele, suurendavad tarbijate mõjuvõimu, panevad energiaturu paremini toimima ning aitavad meil saavutada oma kliimaeesmärke. “Ma olen eriti uhke siduva 30-protsendilise energiatõhususe eesmärgi üle, kuna see vähendab meie sõltuvust energiaimpordist, loob uusi töökohti ning vähendab veelgi heitkoguseid.”
Komisjoni puhta energeetika ettepanekutega püütakse näidata, et puhtale energeetikale üleminek on tuleviku kasvusektor, kus liigub raha. Puhtasse energiasse investeeriti maailmas 2015. aastal üle 300 miljardi euro. “Kui paketi abil suudetakse alates 2021. aastast teha igal aastal kuni 177 miljardit eurot avaliku ja erasektori investeeringuid, on järgmise kümne aasta jooksul võimalik kasvatada SKP-d kuni 1 protsent ja luua 900 000 uut töökohta,” märgib Komisjon.
Õigusakti ettepanekud hõlmavad energiatõhusust, taastuvenergiat, elektrituru ülesehitust, elektrienergia varustuskindlust ja energialiidu juhtimise eeskirju. Lisaks pakub komisjon välja uusi ideid seoses ökodisaini tulevikuga ning strateegia ühendatud ja automatiseeritud liikuvuseks.
Samuti sisaldab pakett meetmeid innovatsiooni kiirendamiseks puhta energeetika valdkonnas ning Euroopa hoonete renoveerimiseks. Paketis esitatakse meetmed, et soodustada avaliku ja erasektori investeeringuid, edendada EL-i ettevõtete konkurentsivõimet ning leevendada puhtale energeetikale ülemineku sotsiaalset mõju. Samuti otsime võimalusi, kuidas EL saaks kasutada juhtpositsiooni puhta energiatehnoloogia ja -teenuste valdkonnas, et aidata kolmandatel riikidel saavutada oma poliitilised eesmärgid.
Maailma uudisednovember 17, 2016
Geenius, 17.11.2016
Microsoft sõlmis kaks lepingut, mille alusel saavad mitmed ettevõtte pilveteenuste tööshoimiseks vajalikud andmekeskused kasutada nüüd täielikult või suures ulatuses tuuleenergiat.
Lepingute järgi ostab Microsoft kokku 237 megavatti tuuleenergiat, mida hakkavad pakkuma kaks eraldi ettevõtet.
Allianz Risk Transferiga sõlmitud lepingu kohaselt müüb ettevõte Microsoftile 178 megavatti tuuleenergiat, mis pärineb Kansases asuvast tuulepargist. Black Hills Energy pakub Microsofti Wyomingi andmekeskuse jaoks veel 59 megavatti ulatuses tuuleenergiat.
Kokkuleppe kohaselt tohib ettevõte häda korral kasutada ka andmekeskuses olevaid tagavarageneraatoreid, seega ei pea elektrifirma tagavaraks ehitama uut elektrijaama.
Microsoft ostab nüüd USAs enam kui 500 megavatti tuuleenergiat.