Riigikogu otsus investeerida 10 mln krooni Ülenurme lennuvälja üleviimiseks Raadile tähendab pikemas perspektiivis kokkuhoidu, väidab Raadi lennujaama direktor Andrus Kilgi. Ülenurme lennuvälja direktori Rein Margi sõnul võiks selle rahaga parendada olemasolevat lennuvälja.
«Tartu on liiga vaene, et pidada üleval kahte lennuvälja,» väidab ASi Tartu Raadi Lennujaam direktor Andrus Kilgi. Tema sõnul on Tartus kujunenud olukord, kus Raadi lennuväljal on tulevikuperspektiiv, Ülenurme lennuväli saab aga dotatsiooni.
Kilgi tunnistab, et kümne miljoni krooniga pole võimalik tegutsevat lennuvälja Raadile rajada. «Meie arvutuste kohaselt kulub selleks minimaalselt 32 miljonit krooni,» täpsustab ta.
Raadi lennujaama nõukogu esimees Rein Lepik lisab, et lennuväljal tuleb väiksemast summast lähtuvalt määratleda vajalike tööde prioriteedid. «Usume siiski, et aasta pärast finantseerimise alustamist tegutseb Raadil kohalik lennuväli,» lausub Lepik.
Ülenurme lennuvälja direktor Rein Mark peab kavandatavat stardiraha Raadi lennuvälja jaoks liiga väikeseks, kuid leiab, et see on piisav Ülenurme lennuraja ja terminaali remondiks ning uute navigatsiooniseadmete paigaldamiseks.
Rein Lepiku sõnul sõltub see, kui palju on Raadi lennuväljale kokku raha vaja, sellest, mida sinna rajada kavatsetakse.
«Esmane ülesanne on kohalik lennuväli,» kinnitab Lepik. «Seejärel võiks Raadist kujundada Tallinna varulennuvälja. Kaugemas tulevikus näeme selles kaubalennuvälja. See annab võimaluse kaasata välis- ja kodumaiseid investoreid, luua uusi töökohti ja elavdada Tartu majanduselu.»
Ülenurme lennuvälja ületoomine Raadile oli Koonderakonna ettepanek. «Ettepanek ei saanud ühtki vastuhäält,» tunneb idee initsiaator, riigikogu Koonderakonna fraktsiooni esimees Mati Meos lobby-töö üle uhkust.
«Raadi väärtus on kolme kilomeetri pikkune heas korras maandumisrada,» räägib ta. «Seda ei tohi jätta kasutamata.»
Pärast Vene armee lahkumist Tartust moodustati 1993. aasta veebruaris Tartu tippametnikest konsultatiivnõukogu, kes arutas võimalusi rajada Raadile transiitlennuväli. Rahapuudus tõmbas ideele aga kriipsu peale.
1993. aasta suvel moodustasid Tartu linn, Tartu vald ja Luunja vald ASi Tartu Raadi Lennujaam, mille ülesanne on hallata endise sõjaväelennuvälja 610 hektari suurust maa-ala ja rajada võimaluse korral tsiviillennuväli.
Raadi lennuvälja vastu tundsid huvi mitmed välisinvestorid, kes aga valitsuse skeptilise suhtumise ja lahendamata maaküsimuste tõttu ruttu lahkusid. Võrdluseks, Leedu ja ?iauliai linn meelitasid maksusoodustuste abil sealset lennuvälja rekonstrueerima tuntud välisfirma Philipsi. Viimane oli valmis investeerima üle 340 miljoni krooni.
Raadi lennujaama eelmise aasta käive oli 4,5 miljonit krooni. Ettevõtte edukaim tegevus oli osalemine suuraktsionärina autoturgu haldava ASi Carsell tegevuses. Carselli teised aktsionärid on AS L.S.K. ja AS Vemo-Pioneer, mille tegevjuht oli kuni riigikogusse valimiseni Mati Meos.
«Mul on praegu mälestuseks vaid üks Vemo-Pioneeri aktsia,» lükkab Meos ümber väited, et tal on Raadi lennuvälja eelistamisel mängus erahuvid. Meos lisab, et riigieelarvesse hääletatud kümne miljoni kroonine investeering tuleb Raadi lennuväljale teede- ja sideministeeriumi kaudu.
Meose sõnul näeb ta lennuväljaprojekti finantseerimisallikatena lisaks riigile ka kohalikke omavalitsusi ning vahendeid Eesti ülelennutasude arvel.
Tartu abilinnapea Anto Ili tunnistab, et linnavalitsus toetab kohaliku lennuvälja rajamist Raadile, kuid selle aasta eelarves pole selleks raha eraldatud. «Tuleme selle küsimuse juurde kindlasti lisaeelarve koostamisel,» lubab Ili.
Lennuameti peadirektor Eduard Tüür väidab, et Ülenurme lennuvälja ületoomine Raadile on poliitiline mäng. «Meile oli sellise ettepaneku hääletamine üllatus,» ütleb Tüür. «Ma ei tea tagamaid, miks seda tehti. Eestis tegelikult puudub regionaalpoliitiline otsus kohalike lennujaamade kohta.»
Tartu maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Mati Kermas avaldab samuti imestust, miks Tartu linnavalitsus äkki meelt muutis. «Suvel koostasime koos Tartu ülikooli ja linnavalitsusega maakonna arengukava,» lausub Kermas. «Selles on ühine seisukoht, et lennuväli peaks olema Ülenurmel.»
Äripäevale teadaolevalt on teisigi huvigruppe, kellele on Raadi lennuvälja idee vastukarva. Selle vastu sõdib rühm kohalikke ärimehi ja ametnikke, kes kavandab lennuvälja ääremaadele vana Narva maantee läheduses individuaalelamute rajooni rajamist.
Akadeemik Anto Raukas tsiteerib Tartu maakohtu 18. detsembri otsust, mille kohaselt kasutab Tartu Raadi lennujaam ebaseaduslikult Raukasele kuuluvat maad. Akadeemiku sõnul kuulus tema isale Raadil 25 hektarit talumaad. «Näiteks lennujuhtimiskeskus, kus tegutseb lennuvälja haldav aktsiaselts, asub minule kuuluval maal,» kinnitab Raukas.
Raukas ütleb, et tal ei ole midagi Raadi lennuvälja vastu. «Ma ei võitle niivõrd maa pärast, vaid aususe eest,» toonitab akadeemik. «Ma ei taha, et kõrgetest ametnikest sulid rikastuksid minu maaga äritsedes. Maaomanikega tuleb kokku leppida.»
«Nii loll ma ka ei ole, et väärtusliku maa eest kollaste kaartidega lepin,» lisab Raukas.
Rein Lepiku sõnul on endiselt jõus kolme omavalitsuse volikogu otsused võõrandada oma osalused Tartu Raadi lennujaamas ja üritada need maha müüa rahvusvahelise erastamisvooru kaudu. «Enne rahvusvahelist müügivooru peab olema maaküsimus lahendatud,» ütleb Lepik.
Mati Meos kinnitab, et lennundus on tema hobi. Tal on lenduri paberid, esinduslik hävitus- ja pommituslennukite mudelite kogu ning palju lennundusalast kirjandust. Meose unistus on rajada Tartusse lennundusmuuseum.
«Olen võidelnud selle eest, et Ülenurme lennujaam üldse viimastel aastatel riigilt dotatsiooni saab,» väidab Meos. Ta on ühtlasi ka loodava ASi Tartu Lennujaam nõukogu liige.
Meos mingit vastuolu oma praeguses tegevuses ei näe. «Ka Olari Taal oli ehitusminister, kelle ülesanne oli ministeerium likvideerida,» otsib Meos paraja näite.
Ülenurme lennuvälja direktor Rein Mark kardab, et riigi eraldatud kümme miljonit krooni võib osutuda maha visatud rahaks, kui Raadil ei taaselustu lennundus.
Võib tekkida olukord, kus Raadi lennujaama veel ei ole või ei saagi olema ja Ülenurme enam ei ole, sest raha mitteeraldamise tõttu ei ole võimalik tagada lendude ohutust ja regulaarsust, kirjutas Mark kirjas teede- ja sideminister Raivo Varele.
Margi sõnul on ta taotlenud aastaid tulutult raha Ülenurme lennuvälja maandumisraja ja terminaali remondiks. «Meil ei jätku äraelamise rahagi,» on Mark nördinud. Vajaliku kolme miljoni krooni asemel saab Ülenurme lennujaam tänavu kaks miljonit krooni dotatsiooni. Lennuteenuste osutamisega teenib Ülenurme lennuväli aastas umbes 300 000 krooni.
Mark ei näe Raadi lennuvälja maandumisrajal paljukiidetud perspektiivi. «Tartusse ei tule kunagi suuri lennukeid saja reisijaga,» ütleb 31aastase lennundusalase kogemusega Mark.
«Vahemaandumine teeb reisi lihtsalt liiga kalliks,» põhjendab Mark transiitlennuvälja idee perspektiivitust. «Ülenurme lennuväli on suuteline tagama Lõuna-Eesti vajadused lennutranspordi osas ja teenindama 25--40 reisijat mahutavaid lennukeid.»
«Ülenurme lennuvälja ümber on elektriliinid,» vaidleb Mati Meos maandumisraja pikendamise kavale vastu. «See teeb lennuohutuse tagamise raskeks,» väidab ta.
1990. aasta sügisel avati Nõo gümnaasiumi juures lennuklass, mille õppebaasiks sai Ülenurme lennuväli. 1993. aastal asutati Tartu lennukolled?, mis on Ülenurme lennuväljal asuvatesse õppeklassidesse ja põllumajandusülikooli Tähtveres asuvasse õppehoonesse investeerinud kokku viis miljonit krooni.
«Meil seisab ees raske valik,» ütleb lennukolled?i rektor Villu Mikita Ülenurme lennuvälja võimaliku ülekolimise kohta Raadile.
Samas on Mikita poolt, et Raadil tuleks lennundustegevus käivitada. Ta meenutab, et käis kolm aastat tagasi kolled?ile Raadil asukohta vaatamas. Mikita sõnul tahtis Raadi lennujaam ratsa rikkaks saada ja seetõttu jäi see plaan katki.
«Loobusime Raadi lennujaama soovitud liiga kõrgest üürist,» räägib Mikita.
«Olen veendunud, et lennukolled?i kohaloleku korral oleks Raadil praegu hoopis vilkam tegevus,» lisab kooli rektor.