Vabadussõja alguse 100. aastapäeva sümpoosioni Välis-Eesti päeval vaieldi vabadussõjalaste tegevusele antud hinnagute üle. Ajaloolase Jaak Valge (EKRE) hinnangul vajab vabadussõjalaste liidu ehk vapside tegevus täpsemat uurimist.
Vabadussõjalaste liikumine on selline lehekülg ajaloos, mis mõisteti hukka nii okupeeritud Eestis kui ka Välis-Eestis, vahendas "Aktuaalne kaamera".
"Nõukogude Eestis on see arusaadav, aga Välis-Eestis suhtuti või hinnati neid ajalookirjanduses negatiivselt selle tõttu, et näidata 1934. aasta Pätsi riigipööret preventatiivse või vajalikuna ja mitte panna kahtluse alla mingil moel Eesti riigi järjepidevust, mida oleks võinud mingil moel see 1934. aasta riigipööre rikkuda," rääkis Valge.
Ühtlasi polnud Valge sõnul arhiivimaterjalid vabadussõjalastest Välis-Eesti ajaloolastele kättesaadavad.
Vabadussõjalasi on sageli võrreldud fašistidega. Jaak Valge ütles, et kui vaadata vabadussõjalaste ideoloogiat ja organisatsiooni ülesehitust, siis nii see ei olnud. Just see küsimus pani saalisolijad vaidlema. Jaak Valge hinnangul pole Eesti ajalugu veel piisavalt uuritud.
"Kindlasti kuluks vabadussõjalaste uurimiseks ära üks selline sügavuti minev projekt sellepärast, et tänapäeval on ikkagi kasutada ka välisarhiivid, välisdiplomaatide ettekanded. Meie oma arhiivid on muutunud läbipaistvaks ja me kindlasti saaksime päris palju uut teada," rääkis Valge.
Vabadussõjalaste liidus oli erinevatel andmetel liikmeid 20 000 või isegi tunduvalt rohkem.
Toimetaja: Merili Nael