Lapse saamine ja lapse tervis
Kõikidele rasedatel, lastel ja õpilastel on õigus ravikindlustusele ning erinevatele hüvitistele. Siit leiad info ravikindlustuse ja hüvitiste saamise kohta. Samuti leiad siit ülevaate laste tervise jälgimise ja tervisekontrollide kohta.
Lapseootel naine
Õigus ravikindlustusele on Eestis elaval lapseootel naisel, kelle raseduse on arst või ämmaemand tuvastanud.
Ravikindlustuse taotlemine
Palun esitage haigekassale:
- arsti või ämmaemanda väljastatud dokument raseduse tuvastamise kohta
Dokument raseduse kohta peab sisaldama järgmisi andmeid:
- tervishoiuteenuse osutaja nimi;
- tervishoiuteenuse osutaja asukoha aadress;
- tervishoiuteenuse osutaja tegevusloa number;
- arsti või ämmaemanda nimi ja registreerimistõendi number;
- arsti või ämmaemanda kontaktandmed;
- raseda ees- ja perekonnanimi;
- raseda isikukood;
- raseduse suurus nädalates;
- eeldatav sünnitamise kuupäev;
- arsti või ämmaemanda allkiri ja pitser;
- tõendi väljastamise kuupäev.
Ravikindlustuse tekkimine
Kindlustus tekib ravikindlustuse andmekogusse kande tegemisest.
Haigekassa teeb kande viie kalendripäeva jooksul pärast korrektsete dokumentide saamist.
Ravikindlustuse lõppemine
Kindlustus lõpeb kolm kuud pärast arsti määratud eeldatavat sünnituskuupäeva. Pärast seda on lapsehoolduspuhkusel olev naine kindlustatud riigi poolt kuni lapse 3-aastaseks saamiseni. Täpsemalt saab vaadata siit.
Laps
Ravikindlustatud on kuni 19-aastased rahvastikuregistri järgi põhielukohaga Eestis elavad lapsed. Kindlustuskaitse kehtib kuni 19-aastaseks saamise päevani (k.a).
Ravikindlustuse tekkimine
Alla 19-aastased lapsed võtab haigekassa arvele rahvastikuregistrist saadud andmete alusel. Kindlustuse saavad lapsed, kelle andmed rahvastikuregistris on korras ja põhielukoha aadress Eestis määratletud.
Juhul, kui pärast sünnitõendi väljastamist pole lapse andmed haigekassa andmebaasi jõudnud, palume lapsevanematel pöörduda haigekassa klienditeenindusse või helistada klienditelefonile +372 669 6630 edasiste juhiste saamiseks.
Ravikindlustuse lõppemine
Kõigil rahvastikuregistri järgi põhielukohaga Eestis elavatel kuni 19-aastastel lastel on ravikindlustus. Kindlustus kehtib kuni 19-aastaseks saamise päevani.
Lastega seotud hüvitised
Sünnitushüvitis
Sünnitushüvitis on ajutise töövõimetuse hüvitis, mida haigekassa maksab kindlustatud inimesele (töötaja, teenistuja, võlaõigusliku lepingu alusel töö- või teenustasusid saav inimene, juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige, FIE, FIE ettevõtte tegevuses osalev abikaasa), kellel jääb sünnituse tõttu saamata sotsiaalmaksuga maksustatav tulu. Sünnitushüvitise arvestamisel ei võeta arvesse doktoranditoetusi, vanemahüvitist ja teisi valla, linna või loomeliidu poolt makstavaid toetusi ning nendelt makstud sotsiaalmaksu.
Haigekassa maksab hüvitist sünnituslehe alusel. Sünnituslehe väljakirjutamise õigus on günekoloogil, perearstil ja ämmaemandal. Sünnituslehte on õigus saada rasedus- ja sünnituspuhkusele (edaspidi sünnituspuhkus) jäämisel kuni 140 päevaks.
Sünnituspuhkusele on võimalik jääda 30–70 päeva enne eeldatavat sünnitamise kuupäeva (30.–36. rasedusnädal).
Kui naine jääb rasedus- ja sünnituspuhkusele hiljemalt 30 päeva enne eeldatavat sünnitamiskuupäeva, on tal õigus saada sünnitushüvitist 140 päeva eest. Jäädes sünnituspuhkusele hiljem, peab arst või ämmaemand vähendama vastavalt ka sünnituslehe kestust, seega kahaneb hüvitis nende päevade võrra, mille võrra hiljem sünnituslehele jäädi.
Kui raseduse ajal kergendati arsti või ämmaemanda otsuse alusel raseda töö- või teenistuskohustusi või viidi ta üle teisele tööle, siis on tal õigus saada sünnitushüvitist 140 päeva eest vaid juhul, kui ta jääb sünnituspuhkusele vähemalt 70 päeva enne eeldatavat sünnitamiskuupäeva. Kui kirjeldatud juhul jääb naine sünnituspuhkusele hiljem, peab arst või ämmaemand vähendama vastavalt ka sünnituslehe kestust, misläbi kahaneb hüvitis nende päevade võrra, mille võrra hiljem sünnituslehele jäädi.
Kui sünnitus toimub enne sünnituspuhkusele jäämist ja rasedus on kestnud üle 28 nädala, väljastatakse sünnitusleht sünnitamise kuupäevast 140 kalendripäevaks.
Kui sünnitus toimub enne 28. nädalat, väljastatakse naisele haigusleht. 28. nädalal kirjutatakse välja elava lapse korral sünnitusleht. Haigusleht lõpetatakse sünnituslehe väljakirjutamise päevale eelneval päeval.
Uus sünnituspuhkus lapsehoolduspuhkuse ajal:
Lapsehoolduspuhkusel viibiv naine, kes soovib võtta uut sünnituspuhkust ning saada selle eest sünnitushüvitist, peab lapsehoolduspuhkuse katkestama. Selleks tuleb esitada tööandjale avaldus lapsehoolduspuhkuse katkestamiseks. Märkides avaldusele lapsehoolduspuhkuse lõpetamise kuupäevaks sünnituspuhkuse alguskuupäevale eelneva päeva, ei pea naine vahepeal tööle minema. Soovitame tööandjat teavitada enne sünnituspuhkuse algust piisava ajavaruga , et tööandja jõuaks töötamise registris peatamise õigeaegselt lõpetada.
Kuidas arvutatakse sünnitushüvitist ?
Haigekassa arvutab sünnitushüvitise kindlustatu eelmise aasta sotsiaalmaksuga maksustatavalt tulult.
Sünnitushüvitise arvutamiseks tuleb vaadata maksu- ja tolliametist oma eelmise aasta eest arvestatud sotsiaalmaksu. Seejärel tuleb:
1) arvutada välja keskmine sotsiaalmaksuga maksustatav tulu: arvestatud sotsiaalmaks : 0,33
2) arvutada välja keskmine tulu kalendripäeva kohta: arvestatud sotsiaalmaks : 0,33 : 365
3) arvutada välja sünnitushüvitis: arvestatud sotsiaalmaks : 0,33 : 365 x 140 (sünnituslehe päevade arv)
Kui naine eelmisel aastal ei töötanud (tööandja ei maksnud tema eest sotsiaalmaksu) või naise aasta keskmine tulu oli väiksem kui alampalk (2021. aastal 584 eurot kuus), siis arvutatakse sünnituslehe päevatulu järgnevalt:
päevatulu = põhipalk : 30, kuid mitte üle alampalga ja arvu 30 jagatise.
Arvutamisel lähtutakse sünnituslehel märgitud töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval kehtinud kuu põhipalgast või kuupalga alammäärast.
Kui eelmisel aastal tulu puudus ning põhipalk on väiksem alampalgast, siis sünnituslehe päevatulu = põhipalk : 30.
Sünnitushüvitise arvutamise näide
Mari töötas töölepingu alusel ja jäi sünnituspuhkusele 30 päeva enne eeldatavat sünnitamise kuupäeva.
Kuna Mari töötab töölepingu alusel, võetakse hüvitise arvutamisel aluseks arvestatud sotsiaalmaksu andmed. Mari eest arvestati eelneval aastal sotsiaalmaksu 2741,81 eurot, kokku oli tema sotsiaalmaksuga maksustatav tulu: 2741,81 : 0,33 = 8308,52 eurot.
Arvutamine
Mari päevatulu oli 8308,52 : 365 = 22,76 eurot.
Sünnitushüvitist saab Mari 140 päeva eest: 140 x 22,76 = 3186,40 eurot.
Summalt peetakse kinni tulumaks 3186,40 x 0,20 = 637,28 eurot.
Haigekassa maksab Marile sünnitushüvitist 3186,40 – 637,28 = 2549,12 eurot.
Sünnitushüvitise arvutamine, kui naine jääb sünnituspuhkusele hiljem kui 30 päeva eeldatavast sünnitamise kuupäevast
Riina töötab juhatuse liikmena ja jääb sünnituspuhkusele 20 päeva enne eeldatavat sünnitamise kuupäeva. Seetõttu on arst või ämmaemand kohustatud talle väljastama sünnituslehe 130 päevaks.
Kuna Riina töötab juhatuse liikmena, siis võetakse hüvitise arvestamise aluseks makstud sotsiaalmaksu andmed. Riina eest maksti eelneval kalendriaastal sotsiaalmaksu 2741,81 eurot, kokku oli tema sotsiaalmaksuga maksustatav tulu: 2741,81 : 0,33 = 8308,52 eurot.
Arvutamine
Riina päevatulu on 8308,52 : 365 = 22,76 eurot.
Sünnitushüvitist saab Riina 130 päeva eest: 130 x 22,76= 2958,80 eurot.
Summalt peetakse kinni tulumaks 2958,80 x 0,20 = 591,76
Haigekassa maksab Riinale sünnitushüvitist 2958,80 – 591,76 = 2367,04 eurot.
Sünnitushüvitise arvutamine, kui naine eelmisel aastal ei töötanud ja tema eest ei makstud sotsiaalmaksu
Anna töötas töölepingu alusel põhipalgaga 1200 eurot kuus, viibis esimese lapsega eelmisel aastal lapsehoolduspuhkusel ning jäi uuesti sünnituspuhkusele 30 päeva enne teise lapse eeldatavat sünnitamise kuupäeva.
Lapsehoolduspuhkusel viibimise tõttu tööandja Anna eest eelneval aastal sotsiaalmaksu ei arvestanud.
Kuna Anna töölepingu järgne põhipalk 1200 eurot kuus on kõrgem kui kuupalga alammäär, maksab haigekassa Annale sünnitushüvitist sünnituslehel märgitud töövabastuse alguspäevale eelnenud päeval kehtinud kuupalga alammäära alusel.
Arvutamine
Anna päevatulu 2021.a. kuupalga alammäära alusel on 584 : 30 = 19,47 eurot.
Sünnitushüvitist saab Anna 140 päeva eest: 140 x 19,47 = 2725,80 eurot.
Summalt peetakse kinni tulumaks 2725,80 x 0,20 = 545,16 eurot.
Haigekassa maksab Annale sünnitushüvitist 2725,80 – 545,16 = 2180,64 eurot.
Sünnitushüvitise arvutamine, kui naisel eelmisel aastal tulu puudus või keskmine tulu oli alampalgast väiksem ning põhipalk käesoleval aastal on väiksem kui alampalk
Tiiu töötas eelmisel aastal lühikese perioodi jooksul, tema eelmise aasta keskmine tulu oli väiksem kui alampalk; Kaja eelmisel aastal ei töötanud.
Tööandjaga kokkulepitud kuupalk on mõlemal naisel 450 eurot, mis on madalam kui kuupalga alammäär. Seega maksab haigekassa Tiiule ja Kajale sünnitushüvitist kokkulepitud kuupalga alusel.
Arvutamine
Tiiu ja Kaja päevatulu on 450 : 30 = 15,00 eurot.
Sünnitushüvitist saavad Tiiu ja Kaja 140 päeva eest: 140 x 15,00= 2100,00 eurot.
Summalt peetakse kinni tulumaks 2100,00 x 0,20 = 420,00 eurot.
Haigekassa maksab Tiiule ja Kajale sünnitushüvitist 2100,00 – 420,00 = 1680,00 eurot.
Korduma kippuvad küsimused - KKK
Haigekassa arvutab sünnitushüvitise kindlustatu eelmise aasta sotsiaalmaksuga maksustatavalt tulult. Selle aasta tulu ja sotsiaalmaks sinna arvestusse ei lähe.
Sünnitushüvitise arvutamiseks tuleb vaadata maksu- ja tolliametist oma eelmise aasta eest arvestatud sotsiaalmaksu. Seejärel tuleb:
1) arvutada välja keskmine sotsiaalmaksuga maksustatav tulu: arvestatud sotsiaalmaks : 0,33
2) arvutada välja keskmine tulu kalendripäeva kohta: arvestatud sotsiaalmaks : 0,33 : 365
3) arvutada välja sünnitushüvitis: arvestatud sotsiaalmaks : 0,33 : 365 x 140 (sünnituslehe päevade arv)
Sünnitushüvitis arvestatakse eelmise kalendriaasta sotsiaalmaksuga maksustatud tulu alusel, vanemahüvitis selle hulka ei kuulu.
Kui tulemustasu või preemia on määratud sünnituslehele eelnevate perioodide eest, siis neid tasusid võib saada ka sünnituslehel viibides.
Jah. Selleks tuleb esitada tööandjale avaldus lapsehoolduspuhkuse katkestamiseks.
Märkides avaldusele lapsehoolduspuhkuse lõpetamise kuupäevaks rasedus- ja sünnituspuhkuse alguskuupäevale eelneva päeva, ei pea naine vahepeal tööle minema. Tööandjat tuleb enne sünnituspuhkuse algust teavitada piisava ajavaruga (vähemalt 15–30 päeva varem), et tööandja jõuaks lapsehoolduspuhkuse õigeks ajaks vormistada.
Kui naisele maksti detsembrikuu töötasu välja jaanuaris, siis sotsiaalmaks makstakse sellelt veebruaris jadetsembrikuu palk ei lähe uuel aastal väljastatud sünnituslehe hüvitise maksmisel arvesse.
Rasedus- ja sünnituspuhkusele jäädakse mõlemas töökohas korraga. Tööandja ei tohi lubada töötajal töövabastuse ajal ehk sünnituslehel olles tööl käia. Selle keelu rikkumise korral kaotab töötaja õiguse saada sünnitushüvitist.
Hambaravihüvitis rasedale ja alla üheaastase lapse emale
Alates 1. jaanuarist 2018 saavad lapseootel naised ja alla üheaastaste laste emad hambaravihüvitist kuni 85 eurot aastas, kusjuures patsient ise tasub vähemalt 15% arvest ise.
Hüvitist saab kasutada ainult haigekassaga lepingu sõlminud hambaarstide juures.
- Hüvitis kehtib esmavajalikele hambaraviteenustele. Kõigi nende teenuste eest, mis ei kuulu hüvitatavate teenuste nimekirja, tuleb tasuda täishinda vastavalt hambaarsti hinnakirjale. Lisaks on teenuseosutajal õigus patsiendilt küsida visiiditasu kuni 5 eurot (v.a rasedad).
- Soodustuse summa arvestatakse raviarvelt maha kohe maksmise hetkel ning tagantjärele ei pea esitama ühtegi avaldust ega dokumenti.
- Hüvitise suurust ja jääki saab kontrollida riigiportaalist www.eesti.ee teenuse alt „Hambaravi- ja proteesiteenuste info“.
Hambaarst kontrollib inimese hüvitise summat haigekassa andmebaasist ning 85-eurose hüvitise saamiseks peab rasedus olema kinnitatud arsti juures, kes on haigekassa lepingupartner. Juhul, kui lapseootel naine kasutab erakliiniku teenuseid, tuleb 85-eurose hüvitise saamiseks esitada haigekassale rasedust kinnitav tõend.
Hambaravihüvitist saab kasutada täies mahus ühe kalendriaasta jooksul ning selle kasutamata osa ei kandu üle järgmisesse aastasse. Kui aasta vahetub, algab uus hüvitise arvestus. Iga aasta on võimalik hüvitist saada kuni 85 eurot.
Hüvitise näidis
Kui Teie hambaravi arve hüvitatavate teenuste eest on 100 eurot, siis tasute ise 15 eurot ning haigekassa hüvitab raviarvest 85 eurot. Samal kalendriaastal haigekassa Teie eest hambaraviteenuseid rohkem ei hüvita ehk järgmisel korral tasute täies ulatuses raviarve ise.
Kui Teie üks hambaravi arve hüvitatavate teenuse eest on näiteks 60 eurot, siis tasute teie sellest ise 9 eurot ehk 15% ja haigekassa hüvitab 85% ehk 51 eurot. Kui lähete samal aastal veel hambaarsti juurde, hüvitab haigekassa raviarvest 34 eurot ja sellega on Teie aastane 85-eurone hüvitis kasutatud.
Arvutamine
Hambaravi arve 60 eurot
15% tasub patsient: 9 eurot
85% tasub haigekassa: 51 eurot
Hüvitise jääk: 85– 51 = 34 eurot hüvitist veel samal aastal
Oluline on tähele panna, millisesse hüvitise sihtgruppi kuulute. Kui Teil tekib kalendriaasta jooksul õigus erinevatele hüvitistele, on Teil õigus saada hüvitist kõige suurema summa ulatuses. Näiteks täiskasvanud ravikindlustatud inimesel, kes on lapseootel või alla üheaastase lapse ema, on õigus saada hüvitist 85 eurot aastas. Kui aga teenuse osutamise päeval saab laps üheaastaseks, kehtib emale 40-eurone hüvitis, sest teenuse saamise hetkel ei kuulu ta enam 85-eurose hüvitise sihtgruppi.
Milliseid hambaraviteenuseid hüvitatakse?
Hüvitis kehtib esmavajalikele hambaraviteenustele. Eesti Haigekassa on koostöös Eesti Hambaarstide Liiduga koostanud patsientide jaoks esmavajalike hambaraviteenuste paketi, mille eest hüvitist tasutakse.
Esmavajalike hambaraviteenuste hulka kuuluvad:
- hambaarsti esmane või korduv vastuvõtt;
- diagnostika (sh röntgenülesvõtted);
- ravimi asetamine ja ajutise täidise paigaldamine;
- püsiva täidise paigaldamine;
- hamba eemaldamine;
- mädakolde avamine ja ravimine;
- juureravi;
- igemealuse hambakivi eemaldamine kirurgiliselt;
- tuimestus.
Kunstliku viljastamisega seotud ravimite hüvitamine
Alates 2018. aastast rahastatakse kehavälise viljastamise (IVF) ja embrüosiirdamise teenuseid ning ravimeid täielikult haigekassa kaudu. Varem tasus nende ravimite ja teenuste eest sotsiaalministeerium. Lisaks ei pea alates 2018. aastast IVF ravimite eest hüvitise saamiseks tagantjärele taotlust esitama.
Kuni 40-aastased (k.a) naised saavad kehaväliseks viljastamiseks vajalikud ravimid juba apteegist ostes 100% soodusmääraga. Apteegis tuleb tasuda vaid retseptitasu, mis on 2,5 eurot, ja soodusravimi maksimumhinda ületav osa juhul, kui ravim on kallim kui haigekassa soodustuse nimekirjas. Lisainfot erinevate ravimite ja kehavälise viljastamise kohta tuleb küsida oma raviarstilt.
Apteegis kehtib 100% soodustus ravimitele, mis sisaldavad järgmisi toimeained:
- follitropiin alfa;
- follitropiin beeta;
- ganireliks;
- gosereliin;
- triptoreliin;
- tsetroreliks;
- lutropiin;
- korifollitropiin;
- kooriongonadotropiin alfa.
Hüvitatavad ravimid
|Hüvitatavad ravimid||ATC kood||Toimeaine|
PREGNYL inj subst 5000RÜ viaal 1ml lahustit N1
G03GA01
kooriongonadotropiin
BEMFOLA 150RU/0,25ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
BEMFOLA 225RU/0,375ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
BEMFOLA 300RU/0,5ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
BEMFOLA 450RU/0,75ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
BEMFOLA 75RU/0,125ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
GONAL-F 300TÜ/0,5ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
GONAL-F 450TÜ/0,75ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
GONAL-F 900TÜ/1,5ml süstelahus pensüstelis N1
G03GA05
follitropiin alfa
GONAL-F süstelahuse pulber ja lahusti 75TÜ N1
G03GA05
follitropiin alfa
OVALEAP 300RÜ/0,5ml süstelahus N1
G03GA05
follitropiin alfa
OVALEAP 450RÜ/0,75ml süstelahus N1
G03GA05
follitropiin alfa
OVALEAP 900RÜ/1,5ml süstelahus N1
G03GA05
follitropiin alfa
PUREGON süstelahus 300TÜ 0,36ml N1
G03GA06
follitropiin beeta
PUREGON süstelahus 50TÜ 0,5ml N5
G03GA06
follitropiin beeta
PUREGON süstelahus 900TÜ 1,23ml N1
G03GA06
follitropiin beeta
LUVERIS süstelahuse pulber ja lahusti 75TÜ N1
G03GA07
lutropiin alfa
OVITRELLE süstelahus pen-süstlis 250mcg/0,5ml N1
G03GA08
kooriongonadotropiin alfa
ELONVA süstelahus 100mcg/0,5ml 0,5ml N2
G03GA09
korifollitropiin alfa
ELONVA süstelahus 150mcg/0,5ml 0,5ml N1
G03GA09
korifollitropiin alfa
ORGALUTRAN süstelahus 0,25mg/0,5ml 0,5ml N1
H01CC01
ganireliks
CETROTIDE süstelahuse pulber ja lahusti 0,25mg N1
H01CC02
tsetroreliks
RESELIGO implantaat süstlis 10,8mg N1
L02AE03
gosereliin
RESELIGO implantaat süstlis 3,6mg N1
L02AE03
gosereliin
ZOLADEX implantaat 3,6mg N1
L02AE03
gosereliin
DIPHERELINE 11,25 MG prolong suspensiooni pulber 11,25mg N1 ja lahusti N1
L02AE04
triptoreliin
DIPHERELINE 3,75 MG prolong suspensiooni pulber 3,75mg N1 ja lahusti N1
L02AE04
triptoreliin
*Hüvitise arvestamisel ei lähe arvesse soodusretsepti patsiendi omaosalus 2.50 eurot
Lapsendamishüvitis
Lapsendamishüvitis on ajutise töövõimetuse hüvitis, mida haigekassa maksab lapsendamislehe alusel kindlustatud inimesele (töötaja, teenistuja, võlaõigusliku lepingu alusel töö- või teenustasusid saav inimene, juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige, FIE, FIE ettevõtte tegevuses osalev abikaasa), kellel jääb lapsendamise tõttu saamata sotsiaalmaksuga maksustatav tulu.
Lapsendamishüvitist saab alla 10-aastase lapse lapsendamisel.
Lapsendamisleht antakse lapsendamise kohtuotsuse jõustumise päevast. Lapsendamislehe kirjutab välja lapse perearst.
Lapsendamishüvitise näidis
Mari lapsendab 8-aastase Leenu. Kohtuotsuse jõustumise kuupäev on 1. veebruar. Samast kuupäevast kirjutab lapse perearst Marile välja lapsendamislehe 70 päevaks.
Hüvitise arvutamise aluseks on eelmisel aastal Mari eest makstud sotsiaalmaks, 2 952,72 eurot.
Seega on Mari eelmise aasta sotsiaalmaksuga maksustatav tulu 2952,72 : 0,33 = 8947,64 eurot.
Mari kalendripäeva keskmine tulu on 8947,64/365 = 24,51 eurot.
Arvutamine
Lapsendamishüvitist saab Mari 70 päeva eest: 70 x 24,51 = 1715,70 eurot.
Summalt peetakse kinni tulumaks 1715,70 x 0,20 = 343,14 eurot.
Seega laekub Marile lapsendamishüvitist 1715,70 – 343,14 = 1372,56 eurot.
Laste tervise jälgimine
Laste hea tervise ja arengu huvides tehakse lastele regulaarseid tervisekontrolle. Selleks teevad koostööd nii lastearstid, perearstid, pereõed kui ka eriarstid. Jälgitakse lapse arengut, kasvu, kaalu, kuulmist nägemist ja kõnet. Lisaks aidatakse kujundada lapse tervislikke toitumis- ja liikumisharjumusi ning nõustatakse kõigis teistes terviseküsimustes. Nakkushaiguste ennetamiseks tehakse vaktsineerimisi. Regulaarsete kontrollidega aidatakse kujundada lapse tervislikke toitumis- ja liikumisharjumusi ning nõustatakse peret.
Laste tervisekontrollide eesmärk on laste arengu jälgimine ning tervise- ja arenguhäirete varajasel avastamisel vajaliku meditsiinilise abi tagamine.
Esimesed seitse eluaastat
Esimeste elupäevade jooksul võetakse vastsündinutelt vereanalüüs, et välja selgitada hüpotüreoosi ja fenüülketonuuria võimalik esinemine. Hüpotüreoos on seisund, mille puhul kilpnääre ei tooda piisavalt hormoone. Fenüülketonuuria on sagedasim kaasasündinud ainevahetushaigus. Lisaks kontrollitakse vastsündinu kuulmist.
Tervet imikut jälgitakse esimese eluaasta jooksul profülaktiliselt regulaarselt. Või profülaktika mõttes regulaarselt. Kolm korda tuleb käia pereõe juures. Neil visiitidel kaalutakse ja mõõdetakse last. Lisaks on õe ülesanne õpetada vanematele lapse toitmist, hügieeni, hooldust, õnnetuste vältimist jms. Lastearsti külastust ei ole tervele imikule ette nähtud. Vajaduse korral suunab perearst lapse eriarsti, näiteks neuroloogi või ortopeedi vastuvõtule.
6‑7aastase lapsega tuleb käia perearstil koolieelses tervisekontrollis. Arst hindab tema arengut ja koolivalmidust. Mh kontrollitakse nägemis- ja kuulmisteravust ning kõne arengut. Kõrvalekallete korral saab arst suunata lapse lisauuringutele, logopeedi või silmaarsti juurde. Tervisekontrolli võiks minna aegsasti enne kooli, juba kevadel. Siis jääb aega probleemide lahendamiseks. Näiteks saab muretseda prillid. Hästi on käivitunud diabeedihaige lapse kooliellu sisse elamise projekt, kus haigus tuvastatakse enne kooli ning spetsialistid pakuvad koolipersonalile vajalikku väljaõpet ja tuge.
Lasteaias ei ole tervishoiuteenuse osutajat, kes annab pädevaid hinnanguid lapse terviseseisundile. Praktikas võib aga tekkida olukordi, kus vanem soovib oma selgete haigussümptomitega last lasteaeda viia, teiste laste vanemad aga soovivad oma lapse tervist kaitsta võimaliku nakkusohu eest. Oluline on silmas pidada nii haigussümptomitega lapse kui ka teiste laste heaolu.
Lapsevanemal on õigus teha otsuseid, mis ei kahjusta last. Kui lapsevanem leiab, et see ei kahjusta last, võib ta viia lapse lasteaeda. Kui lasteaia töötajad aga ei jaga vanema seisukohta ja tekib vaidlus, siis sellise vaidluse peab lahendama asutuse juht. Seejuures on oluline silmas pidada, et vaidluse sisu ei saa olla lapse terviseseisundile hinnangu andmine, milleks osapooltel puudub pädevus. Kui lasteaia töötajatel tekib kahtlusi lapse tervise suhtes, siis võivad nad soovitada vanemale perearsti poole pöördumist.
Kergemate haigusnähtudega lapse puhul on lasteaia töökorralduses võimalik leida viise, kuidas last asjakohaselt toetada ja vajadusel vältida laste omavahelist füüsilist kontakti.
Kui lapsevanem vaatamata personali märkustele toob korduvalt hoidu last, kelle tervislik seisund ei võimalda päevakavaga toime tulla ja/või lapse seisund ohustab teisi ning see on objektiivselt põhjendatav (nakkushaiguste sümptomid, viirushaigused, äge kõhulahtisus ja oksendamine), võib tekkida vajadus last kaitsta. Vanema hoolimatu või pahatahtliku käitumise korral saab juhinduda lastekaitseseaduses sätestatud kohustusest teavitada abivajavast lapsest. Abivajajast lapsest tuleb viivitamatult teatada kohaliku omavalitsuse üksusele või lasteabitelefonil 116 111. Sellisel juhul peab lasteaed käivitama abivajavast lapsest teavitamise protsessi, mis on sätestatud lastekaitseseaduse §-s 59. Lapse hooldamise ja kasvatamisega seotud küsimused jätab Eesti Vabariigi põhiseadus ja perekonnaseaduse §124 lapse hooldusõiguslikule vanemale või eestkostjale.
Tervisekontrollid koolieas
Kooli vastuvõtmiseks tuleb käia perearsti juures ja esitada koolile õpilase tervisekaardi ametlikult kinnitatud väljavõte. Seal on kirjas varasemad vaktsineerimised, kroonilised haigused, pidevalt kasutatavad ravimid, aga ka ravimi- või toiduallergiad. Teave on vajalik lapse tervist koolis jälgides, aga ka õppekoormuse ja eluviisi kohaldamiseks.
Kooli tulles küsitakse lapsevanema nõusolekut koolitervishoiuteenuse osutamiseks. Alates 1.aprillist 2020 teeb kooliõde tervisekontrolle 1., 3., 7. ja 10. klassi õpilastele. Perearsti juures tuleb tervisekontrollis käia 5. ja 9.klassi õpilastel.
Nõusoleku mõiste tuleneb võlaõigusseadusest. Selle alusel võib patsienti läbi vaadata ja talle tervishoiuteenust osutada üksnes tema nõusolekul. Kirjaliku nõustumise kõrval kehtib samaväärselt suuline nõusolek. Sellest jätkub, kui õpilane näiteks vahetunnis kooliõelt abi küsib.
Nõusoleku peab andma seaduslik esindaja, kui patsient ei ole võimeline poolt- ja vastuväiteid vastutustundlikult kaaluma. Koolilapse puhul on sageli küsitav millal ta oskab juba ise oma tervise kohta otsuseid teha ja millal on veel vajalik vanema seisukoht. Algkooliõpilase puhul peab kindlasti otsustama lapsevanem.
Ka enne igat vaktsineerimist peab kooliõde küsima lapsevanemalt kirjaliku nõusoleku ka siis, kui kord kooli tulles on see juba antud. Vanema nõusolek aitab välistada võimalikke vastunäidustusi, Niisiis küsitakse seda lapse tervise huvides. Kui pere ei soovi oma last vaktsineerida, peab seda kinnitama kirjalikult. Kooli tulekul antavas nõusolekus võib pere sätestada olukorrad, mil lapse seisukohale vaatamata tuleb võtta kontakti vanematega.
Millist terviseabi saab koolist?
Koolis last ei ravita. Haige lapse ravi määrab ja seda koordineerib perearst või eriarst. Kui laps on koolis haigestunud või on juhtunud trauma, peab kooliõde andma talle esmast abi ja teavitama lapsevanemaid. Haiget last ei tasu kooli saata. Kooliõde talle uuringuid ega ravi ei määra ning puudumistõendit ei kirjuta. Haigestumise korral tuleb pöörduda perearsti poole. Väljaspool tema tööaega saab ööpäev läbi meditsiinilist nõu ka perearsti nõuandetelefonilt (vt lähemalt siit). Kooliõde saab aidata, kui õpilane vajab tervise tõttu erisusi koolikorralduses, nt haigusjärgsel ajal. Õde peab teadma lapse allergiast või teistest haigustest. Ainult siis on võimalik kiiresti asjakohast abi anda.
Väikestes koolides ei ole õde alati kohal, ent tema vastuvõtuajad ning telefon peavad olema kättesaadavad. Kui laps asub elama õpilaskodusse, on soovitatav registreerida ta selle piirkonna perearsti nimistusse. Tõenäoliselt viibib laps õpilaskodus suurema osa aastast. Õppeperioodil on ka haigestumine viirushaigustesse tavaliselt suurem ja seega saab pereõde kooli piirkonda registreeritud lapse õigel ajal perearsti juurde suunata.
Laste hambaravi ja ortodontia
Hambaid tuleb hoida juba noores eas. Enne esimeste hammaste lõikumist tuleks imiku suud korrapäraselt puhastada. Esimene hambaarstikülastus võiks toimuda lapse esimese hamba lõikudes või umbes aastase lapsega. Esimesi nõuandeid suutervise kohta saate juba ämmaemandalt või lapse esimesel eluaastal pereõelt.
Kaariest aitab vältida eelkõige kodune hügieen. Pideva kontrolliga saab alustada juba
esimeste hammaste lõikudes. Hambaarsti on soovitatav külastada, kui laps on kolmeaastane. Esimestel visiitidel võiks vanem juures olla ja last toetada. Kõige tähtsam on esimestest visiitidest saadav positiivne mulje. Hambaarstiga juba tuttavad ja meeldivaid kogemusi mäletavad lapsed tunnevad end hiljem hambaarstil mugavalt. Kui lapsel on hirm tekkinud, nõuab see kõigilt kannatlikkust.
Uuringud on näidanud, et kui noorukiea lõpuks on hambad tugevad ja terved, ei vajata ravi veel mitukümmend aastat. Seega on laste õigete hügieeniharjumuste ja ennetava kontrolli abil võimalik vältida olukordi, kus täiskasvanueas neelab olulise osa säästudest hambaravi.
Ka kooliõed teevad hambaarstidega koostööd laste ennetavate läbivaatustele suunamiseks 7.-, 9.- ja 12-aastaselt. Kui laps vajab hambaravi, peab see kindlasti toimuma pere teades ja heakskiidul. Tuleks aga jälgida, kas hambaarstil on leping haigekassaga. Vaid sel juhul on teenus lapsevanemale tasuta.
Haigekassa tasub alla 19-aastaste kindlustatute hambaravi eest. Pärast lapse 19-aastaseks saamist osutatakse tasuta hambaravi ühe aasta jooksul ainult juhul, kui ravivajadus ilmnes viimase visiidi ajal enne 19-aastaseks saamist. Tasuta teenust saab sama hambaraviteenuse osutaja juures, kus ravivajadus tuvastati.
Lapsevanemal on õigus valida oma lapsele hambaarsti. Kontrolli aga alati üle, et valitud hambaarstil oleks leping haigekassaga. Haigekassa lepingupartnerid on kirjas haigekassa kodulehel. Kui leping puudub, peab lapsevanem teenuse eest ise tasuma täies mahus ning seda raha haigekassalt tagasi ei saa. Haigekassa tasub vaid nende teenuste eest, mis on kirjas Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelus.
Hambahaigusi ennetavatele vastuvõttudele soovitamise (suunamise) kohustus on pereõdedel ja kooliõdedel – see on reguleeritud nii perearsti tööjuhendis kui ka kooliõe tööd reguleerivas määruses. Kui tervishoiuteenust osutatakse ilma vanema juuresolekuta – näiteks kooli poolt korraldatult – peab lapsele olema kaasa antud lapsevanema nõusolek.
Ortodontia
Haigekassa rahastab ka laste ortodontiat (sh breketid), kuid ainult teatud juhtudel. Seda tehakse järgmiste raskete diagnooside korral:
- ülemine lõualuu on alumisest 9 mm või enam eespool (prognaatne hambumus sagitaalse lahiga 9 mm ja enam);
- alumine lõualuu on ülemisest eespool (progeenne hambumus);
- esimeste hammaste kontakt puudub ja kokku puutuvad ainult tagumised purihambad (lahihambumus, kui kontaktis on ainult molaarid);
- kui õigel ajal pole lõikunud eesmine lõikehammas või silmahammas (peetunud jäävintsisiivid või kaniinid);
- kui ühel lõualuu poolel pole moodustunud rohkem kui üks jäävhammas (kui puudub intsisiiv, kaniin või rohkem kui üks hammas lõualuu kummalgi poolel);
- huule- ja suulaelõhe ning teised näo-lõualuusüsteemi kaasasündinud väärarengud;
- hambumusanomaalia raske või keskmise raskusastmega obstruktiivse uneapnoe korral, juhul kui adenotonsillektoomia ja positiivne õhurõhuravi (CPAP) on osutunud ebaefektiivseks;
- sügav traumeeriv hambumus, mille korral alumised lõikehambad on otseses kontaktis limaskestaga;
- külgmine risthambumus kolme ja enama hamba ulatuses lõualuu ühel poolel, mille korral on oluliselt häiritud näo sümmeetria ning lõualuude areng ja kasv.
Muudel juhtudel haigekassa laste ortodontiliste teenuste eest ei tasu.
Meeles peab pidama, et ka ülalnimetatud juhtudel peab teenuseosutajal olema haigekassaga leping, et viimane tasuks ravi eest. Sama kehtib ka teenuste kohta: kui see on mainitud tervishoiuteenuste loetelus, siis haigekassa maksab.
Tervishoid koolis
Tervisele luuakse vundament lapse- ja koolieas. Koolitervishoiu olulisemad tegevused on tervise edendamine, haiguste ennetamine, tervise jälgimine ja esmaabi.
Koolitervishoiu eesmärk on:
- jälgida õpilaste tervislikku seisundit;
- kujundada õpilaste seas tervislikku eluviisi;
- ennetada õpilaste haigestumist ja krooniliste haiguste väljakujunemist;
- jälgida meditsiiniliselt põhjendatud õppekoormuse rakendamist ja tervisliku keskkonna loomist;
- osutada vajadusel vältimatut abi.
Kooliealiste laste tervisekontrolle teeb kooliõde 1., 3., 7. ja 10. klassi õpilastele. Koolitervishoiu osa on ka koostöö hambahaiguste ennetamiseks ning perearstide juurde ennetavatele tervisekontrollidele suunamine, samuti koostöö õpilaskodude õpilastele vajalike teenuste saamise abistamisel. Koolitervishoiuteenuseid osutatakse õppetöö toimumise ajal.
Koolides teenust osutavad partnerid leiad siit.
Koolitervishoiust lapsevanemale
Kooliaasta alguses küsitakse lapsevanema nõusolekut tervisekontrollide tegemiseks. Nende toimumisest teavitatakse eelnevalt perekonda. Tavaliselt antakse tervisekontrolli järel lapsele ka teatis kontrolli tulemustest ja soovitatavatest tegevustest tervise edendamiseks.
- Enne igat vaktsineerimist peab kooliõde küsima lapsevanemalt kirjalikku nõusolekut. See on lapse tervise huvides, et välistada võimalikke vastunäidustusi. Kui pere ei soovi last vaktsineerida, tuleb seda kinnitada kirjalikult – see otsus fikseeritakse õpilase tervisekaardil.
- Kooliõde võib kontrolli tulemusel soovitada konsulteerida lapse tervise asjus perearsti või mõne eriarstiga. Edasine – vastuvõtuaja broneerimine vajaliku spetsialisti juurde ja vastuvõtule minemine – on juba õpilase/lapsevanema kohustus.
- Haigestunud last ei ole mõtet kooli saata, kooliõde uuringuid ja ravi ei määra ning puudumistõendit ei kirjuta. Haigestumise korral tuleb pöörduda perearsti poole. Väljaspool perearsti tööaega saab ööpäevaringselt esmast meditsiinilist nõu ka perearsti nõuandetelefonilt 634 6630.
- Kui laps on haigestunud ja perearst on teda ravinud, võib perearst soovi korral anda lapse/lapsevanema kätte väljavõtte tervisekaardist, mille saab koolile esitada. Tervisekaardi väljavõte annab ülevaate lapse terviseprobleemist ja sisaldab suuniseid haigusjärgsel perioodil kehalise koormuse piiramiseks.
- Kooliõde saab olla abiks, kui õpilane vajab tervise tõttu erisusi koolikorralduses, kasvõi haigestumise järgsel perioodil. Kooliõde saab jälgida, et vajalikud abinõud oleks rakendatud.
- Kui lapsel on allergia või haigus, kus tema terviseseisund võib ootamatult halveneda (näiteks suhkurtõbi, astma või epilepsia), peab kooliõde seda teadma. Kui koolis midagi lapsega juhtub, on talle võimalik kiiresti vajalikku esmaabi osutada.
- Kui kool on kodust kaugel ning laps elab õpilaskodus, on soovitatav ta registreerida selle piirkonna perearsti nimistusse. Nii saab kooliõde lapse näiteks viirushaiguste korral õigeaegselt perearstile suunata. Kui lapsevanemad soovivad jätta lapse kodukoha perearsti nimistusse, peavad nad ise tagama haigele lapsele perearstiabi.
- Väikestes koolides ei ole kooliõde igal koolipäeval kohal. Kõikides koolides peab aga olema kättesaadav info, millal ja kus toimub kooliõe vastuvõtt, soovitavalt ka kooliõe telefoninumber.
Õpilaste tervise jälgimine
Täiskasvanueas ägenevad ja süvenevad terviseprobleemid saavad sageli alguse just koolieas.
Eesti koolilaste sagedasemad terviseriskid on:
- ebatervislik toitumine;
- vähene füüsiline aktiivsus;
- suitsetamine ja alkoholi tarbimine;
- riskialdis seksuaalkäitumine.
Tervisehäiretest on esikohal:
- hammaste kehv seisukord;
- sagedane haigestumine viirusinfektsioonidesse;
- nägemis-, rühi- ja vaimse tervise häired.
Kooliõe juures tehtavad ennetavad tervisekontrollid ja vaktsineerimised on lapsele tavaliselt esimene iseseisev kokkupuude tervishoiuga. Kooliõde on kujunevale isiksusele esimene tugiisik tervislike eluviiside saavutamiseks ja säilitamiseks, sest lisaks koolitunnis õpetatule on vaja ka praktilisi nõuandeid. Ennetava tervisekontrolli eesmärk on avastada terviseriske varakult ja vajadusel kavandada edasine plaan riskide vähendamiseks. See võib sisaldada käiku eriarstile, prillide muretsemist, rühi korrigeerimiseks võimlemisrühmas osalemist, noorte seksuaaltervise nõustamiskliinikusse suunamist, korduvat nõustamist jne.
Lapse delikaatsed tervisemured peavad jääma kooliõe ja lapse vahele: igal õpilasel on õigus privaatsusele. Näiteks kui koolis on õpilastel avastatud täid, siis on kindlasti vaja kõigi õpilaste pead läbi vaadata, et takistada täide edasist levikut. Kuid see peaks toimuma privaatselt, mitte klassiruumis kõigi õpilaste silme all. Samuti kontrollib kooliõde, kas koolikeskkond on turvaline, kas koolitoit vastab toitumissoovitustele, toimuvad tervisealased loengud, jagatakse infomaterjale, õpetatakse esmaabioskusi.
Kooliõe pädevus
Nii nagu igal inimesel on oma perearst, peaks ka igal kooliõpilasel olema oma kooliõde. Üks oluline erinevus on aga see, et koolis haigusi ei ravita – haige lapse ravi määrab ja koordineerib siiski kas lapse perearst või raskete pikaajaliste haiguste puhul ka eriarst. Kooliõe peamised töövaldkonnad on tervise jälgimine, haiguste ennetamine (vaktsineerimine), tervise ja heaolu edendamine ning vajadusel esmaabi osutamine.
Kooliõe tööaeg sõltub õpilaste arvust – täiskohaga õde töötab 600 õpilase kohta. Õe kabinet peab koolis olema siis, kui seal õpib üle 200 õpilase. Maapiirkondade väikestes koolides on kooliõde ja pereõde tavaliselt sama inimene.
Kui laps on koolis haigestunud või on juhtunud trauma, on õe ülesanne talle esmast abi anda. Kooliõde saab kindlaks teha terviseseisundi ohtlikkuse ning anda haigustunnustest lähtuvat esmaabi. Vajaduse korral kutsutakse kiirabi või viiakse laps haiglasse. Enamikul juhtudel aga teavitatakse lapsevanemaid ning püütakse leida lahendus haige lapse kodusele ravile viimiseks. Lapse tervisega seonduv dokumenteeritakse õpilase terviskaardil.
Kooliõde ei kuulu juriidiliselt kooli kollektiivi, kuna tervishoiuteenust, sh koolitervishoiuteenust tohib osutada vaid selleks vastavat tegevusluba omav tervishoiuasutus. Samas on kooliõe töö suunatud ka koolikeskkonna arendamisele ja õpilaste toetamisele koolis, seega peaks ta olema kooli meeskonna liige ning hea koostööpartner.
Kooliõe vastutus piirdubki tema enda tegevusega, laiemad võimalused on peamiselt ettepanekute tegemine vajaliku korralduse või arenduste kohta, ent vastutus nende ettepanekute elluviimiseks jääb siiski koolile. Kooliõdedel on roll selles, et erinevad osapooled – õpilane ise ja tema pere, õpetajad, vajadusel ka kooli juhtkond ning kooli psühholoog ja sotsiaaltöötaja teeksid koostööd lapse tervise ja heaolu nimel.