1346. aastal üle maakera levima hakanud ja mõne aastaga 30–50 protsenti Euroopa, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika populatsioonidest tapnud muhkkatk mõjutab inimkehi siiani.
Sajandite tagune katkupandeemia mõjutab teadlaste kinnitusel inimkehi siiani.
Autor: Shutterstock
Rahvusvaheline teadlaste rühm kirjutas teadusajakirjas Nature, et teatud geeniversioonid aitasid immuunkaitsel pärssida muhkkatku põhjustavat Yersinia pestise bakterit, nii, et need said edasi kanduda haiguse seljatanute järeltulijaile. Tänapäeval soodustavad samad geenid autoimmuunhaiguste teket, kirjutas Helsingin Sanomat.
Juhime tähelepanu, et Sul on õigus keelata oma kontaktandmete kasutamine samasuguste toodete või teenuste otseturustuse tegemiseks võttes Äripäevaga ühendust aadressil [email protected] või telefonil 667 0099.
Jaga lugu
Liitu Meditsiiniuudiste iganädalase uudiskirjaga, et ükski oluline teema valdkonnas ei jääks märkamata.