Ajalugu
1855. aastal jõudis Šoti uurija David Livingstone selle taevase juga (Victoria Falls), püüdes avastada kurssi Aafrika mandri idaranniku suunas. Luandast Kagu-Sesheke poole kündes tuli ta üle juga ja nimetas selle kuninganna Victoria (Briti monarh) järgi. Livingstone'i viidi kanalisse Makalolo hõimude poolt Fallsile. Kohalikud inimesed viitavad Victoria veekihtidele, mis moodustavad Victoria juga, kui "Suitsu, mis on".
Turism
Enne 1990-ndate aastate lõppu läks igal aastal Victoria Fallsile umbes 400 000 inimest ning arvati, et see tõuseb järgmise kümnendi jooksul üle miljoni. Erinevalt lõbustusparkidest on Victoria Fallsil rohkem Zimbabwe ja Sambia külalisi kui turistid; Victoria Falls on saadaval rongi ja bussiga, mistõttu on see üsna odav.
Zimbabwe poole Victoria juga külastajate arv on olnud palju kõrgem kui Zambia poolel, sest sealsed külastajad on märksa tähelepanuväärsemad. Zimbabwesse suunduvate turistide hulk hakkas 2000. aasta keskel vähenema, kuna president Robert Mugabe toetajate ja vastaste poliitiline surve oli laienenud. 2006. aastal oli Zimbabwe poolel hotellimahutavus umbes 30%, samas kui Sambia pool oli piiril, kõrgemates majutuskohtades määrad olid 630 USA dollarit öö kohta. Kiire edasiminek on õhutanud ÜROd kaaluma Victoria Falls'i kui maailmapärandi nimekirja staatuse tühistamist. Oluliseks probleemiks on ka jäätmete ülekandmise ja keskkonna tõhusa juhtimise puudumine.
Keskkond
Rahvuspargid on rikkalikud loodusliku eluga, sealhulgas elevantide, metsiku härja, kaelkirjak, Grant'i seebri ja gazellide sortimentidega. Katanga lõvid, aafrika panterid ja Lõuna-Aafrika cheetahid on iga kord näha. Verveti ahvid ja mandrillid on üsna tavalised. Jõe üle kukkumiste sisaldab tohutut jõehobu ja krokodilli. Aafrika põõsaste elevandid ületavad jõe kuivade aastate jooksul konkreetsetes ristumiskohtades.
Klipspringereid, mesi badgersit, roomajaid ja küüniseid saarmad on tunnistajaks karjadele, kuid neid tuntakse enamasti 35 tüüpi röövloomade puhul. Seal kasvatatakse Taita pähkleid, musta kotka, peregrine falcon ja augur härja. Üle kukkumiste on pärlid, kala-kotkas ja mitmesugused veelindud üsna tavalised.
Mopane metsamaa savann domineerib vahemikus, kus on väiksemad miombo ja Rhodesia tiikpuudega alad ning krevett ja savann. Kõige teravam osa territooriumi taimestikust on aga vihmametsad, mida toetavad kukkumise vee pihustamine. Victoria Falls sisaldab ka tsooni jaoks harva esinevaid taimi, näiteks pod mahagonit, elevandiluu palmi, metsiku kuupäeva palmi, eebenipuu, lianasid ja mitmesuguseid liblikaid. Viimastel põuadel on kasvanud ka taimestik, seega on neil olendid, mis sellele tuginevad, eriti antiloope.
Victoria Falls - ainus UNESCO maailmapärandi nimistus Sambias
|Victoria juga||Maailma kultuuripärandi nimistus Sambias|
|Kirjutamise aasta||1989|
|Tüüp||Looduslik sait|
|VII kriteerium||"Sisaldab suurepäraseid loodusnähtusi või erakordse looduse ja esteetilise tähtsusega piirkondi".|
|Kriteerium VIII||"On suurepärane näide, mis esindab Maa ajaloo peamisi etappe, sealhulgas elu arvestust, olulisi käimasolevaid geoloogilisi protsesse maapinna kujundamisel või olulisi geomorfilisi või füsiograafilisi omadusi."|
|Asukoht Sambias||Livingstone, Lõuna provints|
|Saidi ala||21 700 aakrit|
|Kaasnev ametlik nimi||Mosi-oa-Tunya|
|Vee allikas||Zambezi jõgi|
|Kõrgus||355 jalga|
|Vee vool||38, 430 kuupjalga sekundis|