Hingamisteede viirusnakkustesse haigestumine kasvab
Eelmisel nädalal kasvas ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse haigestunute arv eelneva nädalaga võrreldes 12 protsendi võrra. Arstide poole pöördus kokku 4567 inimest, neist veidi enam kui pooled olid lapsed.
Haigestumise tõus oli peamiselt seotud erinevate respiratoorseid viirusnakkusi põhjustavate viirustega. Laboratoorse kinnituse sai nädala jooksul 34 proovi, esmakordselt olid enamuses adenoviirused (34%), paragripi ja RS viirusi oli veidi vähem (29,4% ja 26,5%), ülejäänud olid A-gripiviirused (11,8%).
Gripiviiruste hulgas leidis möödunud nädalal esmakordselt kinnitust uue gripi viirus A/H1N1(2009), mis tuvastati sentinel proovidest. Kolm A gripidiagnoosi kinnitati Tartu Ülikooli Kliinikumis, kuid neil juhtudel viirust ei subtüpeeritud.
Gripihooaja algusest ehk oktoobrikuust on laboratoorse kinnituse saanud 17 gripidiagnoosi , neist 13 A- ja 4 B-grippi. 13-st kinnitatud A- gripiviirusest 12 olid A gripiviirused, mida ei subtüpeeritud ja üks A/H1N1(2009).
Haigestumine Eestis vastab hooaja tavapärasele tõusule, haigestumise intensiivsus on jätkuvalt madalal tasemel. Nakatunute arvu osas maakondade lõikes suuri erinevusi ei ole. Vanusrühmade järgi haigestuvad enim kuni 4 aastased lapsed.
Euroopa regioonis jäi grippi haigestumine samuti madalale tasemele, välja arvatud Venemaa, kus haigestumuse intensiivsust hinnatakse keskmiseks. 18 riiki on andnud teada vähesest haigestumise tõusust, kuid tõusutrend on olnud seotud muude respiratoorsete viiruste ringlusega.
Kas see artikkel oli kasulik?
Jaga