Harju maakohus ei rahuldanud ettevõtja Oliver Kruuda taotlust tühistada talle kiiruseületamise eest määratud politsei otsus, millega võeti talt mitmeks kuuks juhtimisõigus ja määrati rahatrahv.
Kruuda kaebas Harju maakohtusse Lõuna prefektuuri Valga politseijaoskonna otsuse teha talle kiiruseületamise eest 600-eurone trahv ning võtta ära juhtimisõigus neljaks kuuks.
Lõuna prefektuuri pressiesindaja sõnul määrati ärimehele selle aasta suvel karistus mitte vähem kui 54 km/h kiiruseületamise eest. Kruuda ütles esimesel kohtuistungil, et kuna intsidendi juhtumise ajal sõitis ta üksinda ilusa ilmaga sirgel teelõigul ning vestles mobiiltelefoniga, siis võis tõesti juhtuda, et ta ületas natuke kiirust.
Kruuda oli nõus küll maksma trahvi, ent palus kohtul tühistada otsus võtta talt juhtimisõigus.
«Väiksemaid menetlusnormide rikkumisi on praktiliselt kõikides politsei otsustes ja menetlustes.»
Kruuda kaitsja vandeadvokaat Indrek Sirk viitas kohtus mitmetele menetlusnormide rikkumistele.
Kohus aga leidis, et väärteo toimepanemine on tõendamist leidnud ning kaitse viitatud puudused ei too kaasa otsuse tühistamist. Nii ei olnud menetleja kinnitanud mõõteprotokolli tehtud paranduse õigsust. «Kohus leiab, et see puudus on kõrvaldatav taatlustunnistusega, millest on näha, et kiiruse mõõteseade oli nõuetekohaselt taadeldud ja millal,» selgitas kohtunik Julia Vernikova.
Teise eksimusena puudus teise politseiniku allkiri mõõteseadme kasutamise protokollil. Selle puhul leidis kohus, et toimikumaterjalidest on näha, et patrull teostas liiklusjärelevalvet kahekesi. «Teine politseinik oli tunnistajana üle kuulatud ja otsuse tegemisel tugines menetleja sealhulgas ka tunnistajate ütlustele,» lisas kohtunik.
Harju maakohtu otsust saab vaidlustada, teatades sellest kohtule seitsme päeva jooksul. Indrek Sirk ei osanud täna öelda, kas Oliver Kruuda soovib seda teha.
Sirk: politseinikud eksivad menetlusnormide vastu palju
Sirk tõdes, et Oliver Kruuda kiiruseületamise otsuse koostamisel rikkusid politseinikud menetlusnorme sarnaselt Edgar Savisaare omaga, ent kohtule see ei loe.
«Kunagi ei ole kaks asja üheselt võrreldavad, nad olid kindlasti erinevad rikkumised. Aga õigust mõistab kohus, kes hindab, kas menetlusnormide rikkumine oli oluline või mitte. Praegu hindas kohus nii,» tõdes Sirk.
Sirk ütles, et menetlusnormide rikkumisi tuleb väga palju ette: «Väiksemaid menetlusnormide rikkumisi on praktiliselt kõikides politsei otsustes ja menetlustes. Aga need ei ole alati sellised, mis toovad kaasa otsuse tühistamise,» lausus Sirk.
«Arvan, et küsimus on politsei lohakuses ja rutiinses töös – nad lihtsalt ei pööra nendele asjadele tähelepanu, mis on olulised. Nii kaua, kui neile andestatakse kohtus need eksimused, asi tegelikult ka ei parane,» leidis vandeadvokaat.