TALLINN, 15. august — Sputnik. Valitsus kiitis neljapäeval heaks haridus- ja teadusministri esitatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning kodakondsusseaduse muutmise eelnõu, edastas valitsuse Haridus- ja teadusministeerium.
Riigikogus eelnõu vastuvõtmise korral ei ole õpilastel enam põhikooli lõpetamiseks vaja sooritada lõpueksameid. Põhikoolilõpetajate eesti keele teadmisi hinnatakse jätkuvalt eesti keele eksamiga, kuid see ei ole enam seaduse tasandil põhikooli lõpetamise tingimuseks.
Samuti hakkavad kõik põhikoolilõpetajad tegema põhiseadust ja ühiskonna toimimise põhialuste teadmist hindavat testi.
Ta lisas, et eelnõu lubab muuta põhikoolilõpetajate koormuse mõistlikumaks ning vähendada koolilõpetamisega seotud stressi.
Haridus- ja Teadusministeerium ning erinevad huvigrupid leiavad, et on aeg muuta õpitulemuste välishindamise süsteemi ning põhikoolieksamitest loobuda. Paljud gümnaasiumid korraldavad oma sisseastumiskatsed enne, kui toimuvad põhikoolieksamid, mistõttu põhikooli lõpueksamitel ei ole otsustavat tähtsust gümnaasiumisse sisseastumisel.
Plaani kohaselt saab edaspidi iga kool ise otsustada selle üle, kas õpilane on põhihariduse omandanud. Põhikooli lõpetamise eelduseks on jätkuvalt riikliku õppekava läbimine, kuid selle asemel, et kõik peavad sooritama samasuguseid eksameid, saavad koolid ise kehtestada põhikooli lõpetamiseks vajalikud nõuded vastavalt kooli spetsiifikale.
Põhikooli jooksul korraldatakse edaspidi regulaarselt teste ka matemaatikas ja loodusainetes, samuti sotsiaalainetes ja võõrkeeltes. Selline teave on oluline nii riigile, et paremini jälgida hariduse kvaliteeti erinevates Eesti nurkades kui ka koolidele, et saada tagasisidet oma õpilaste taseme kohta riigi keskmisega võrreldes. Selline lähenemine lubab samuti paremini jälgida õpilaste arengut terve põhihariduse omandamise käigus.
Muudatuste jõustumisel jaotub testimisega kaasnev koormus ühtlasemalt. Põhikooli lõpuklassis hakatakse edaspidi korraldama kõigile õpilastele eesti keele ning eesti keele teise keelena eksamit, et hinnata põhikoolilõpetajate eesti keele oskust.
Kodanikupädevus aitab põhikoolilõpetajatel teha teadlikku valikut, kuna noortel on õigus osaleda kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel alates 16-aastaseks saamisest.
Sealjuures näeb kodakondsuse seaduse muudatus ette, et õpilasel, kellel ei ole Eesti kodakondsust, loetakse eksami ja testi eduka sooritamise puhul Eesti kodakondsuse taotlemiseks vajalikud nõuded täidetuks.
Helsingis toimunud OECD õpetajaameti tippkohtumisel kiideti Eesti haridussüsteemi terviklikkust ja läbimõeldust ning Eestit toodi esile kui jätkusuutliku haridusega riiki.
Sputnik Eesti on varem kirjutanud, et Eesti president Kersti Kaljulaid teatas sõnaselgelt vabariigi üleminekust eestikeelsele haridussüsteemile nii või teisiti, kuna selline otsus on juba tehtud.
Moskva omakorda on korduvalt märkinud, et riigi venekeelsete elanike ilmajätmine emakeelsest haridusest on vastuvõetamatu. Sellest rääkis jaanuari keskel toimunud pressikonverentsil ka Venemaa välisminister Sergei Lavrov, kus ta kritiseeris "ühtse kooli" ideed.
Eesti poliitikute mõttekäik "ühtse kooli" loomise kasulikkusest Eestis on vaid liikumise maskeerimine peamise eesmärgi poole, milleks on hävitada täielikult venekeelne haridus riigis. Sellise avalduse tegi Venemaa välisministeeriumi ametlik esindaja Maria Zahharova.
Loe lisaks: