Maalasti
See artikkel vajab toimetamist. (Oktoober 2015)
|Maalasti küla|


|Elanikke:||11 (1.01.2019)[1]|


|EHAK-i kood:||4699[2]|
|Koordinaadid:|


Vanemate kaartide järgi asus külas kaks hollandi tüüpi tuulikut, millest üks on tänaseks hävinud.
Küla maadele asutati 2013. aastal 527,7-hektarise kogupinnaga Maalasti looduskaitseala, mille kõige väärtuslikum elupaik on liigirikas madalsoo. Hoiualal kaitstakse metsaelupaiku, linnu-, looma-, liblika- ja taimeliike, nagu näiteks konnakotkas, saarmas. Küla servast voolab läbi Räpu oja.
Külas asub mahemett ja meesaadusi tootev ettevõte OÜ Mallast Mesi ja lambakasvatuse/aretusega tegelev ettevõte OÜ Mallast Agro
Ajalugu[muuda | muuda lähteteksti]
Inimasustusest on piirkonnas kindlaid andmeid nooremast kiviajast (IV-II aastatuhat eKr). Tol ajal elasid praegusest palju suurema Võrtsjärve põhjarannikul muistsed kalastajad ja kütid. Kalapüük etendas majanduses peamist osa, jõeorud ja järvekaldad olid põhiliseks söödamaaks ka kütitavatele loomadele (põder, tarvas, metssiga, kobras). Arheoloogilistest leidudest on piirkonnas välja tulnud kivikirveid, kivitalbu, luust õngekonkse ja ahinguotsi, kui ka muistseist uskumustest ja maagilistest kunstiharrastustest pajatavaid esemeid. Küla põldudelt on leitud kindlaid jälgi neoliitlikumi aegsest tegevusest (tulekivist nukleused, kõõvitsad), samuti haruldasi juhuleide pronksiajast (pronkskirves ja tutulus), mida saab näha Viljandi muuseumi püsiekspositsioonis. Pronksiajal muutus peamiseks elatusalaks karjakasvatus, samal ajal arenes algeline põlluharimine. Asustus kandus ümber kõrgematele kohtadele. Veest välja ulatusid üksikud kuivemad saared ja künkad. Tänapäevalgi esineb piirkonnas muistseid kohanimesid nagu Lauasaare, Ojasaare, Karusaare, Suursaare, Tohossaare, Kaosaare, Rehessaare, Hiiesaare jt. Teise aastatuhande algul pKr algas koondumine maakondadeks, juhituna vanemast. Henriku kroonika andmetel asus Maalasti küla muinaskihelkonna Nurmekunna (saksa keeles Nurmegunde) haldusalal. Ka rauaajast on külast leitud mitmeid arheoloogilisi leide, samuti on tõendeid rauasulatusega tegelemisest. On tõonäoline, et mööda Navesti jõge olid tihedad kontaktid toonase Sakala muinasmaakonna keskuse Lõhaverega.
Vahetult enne Põhjasõda asustati Liivimaa kuninga hertsog Magnuse käsul sõdadest ja haigustest inimtühjaks jäänud piirkonna küladesse uusi elanikke, peamiselt Venemaalt ja Soomest. Aastal 1670 läks küla Kõo mõisa (saksa keeles Wolmarshof) valdusesse. Tollal kuulus mõis Wolmar von Wrangellile, kellelt pärineb ka mõisa saksakeelne nimi. Pärast Põhjasõda oli Kõo riigimõis.
Lätis riiklikus arhiivis asuva 16. sajandi Vana-Liivimaa adramaade revisionis mainitakse küla 1630. aasta vakuste loetelus. Elanike kohta leiab esmaseid kirjalikke andmeid Saaga Pilistvere 1685. aasta sünnimeetrikast.
Maalasti küla on märgitud Pärnu kreisi lääni valduste loetelus 1681. aastal.
1583 aastal Maalasti(Malesh) esmamainimine Poola allikates.
Küla nime päritolu[muuda | muuda lähteteksti]
Nurjatumad vanad sortsid
Kurja sunnil kolmekesi
Kalevi peale pakitavad
Vanast võetud vaenuviisil.
Vana tüli mässamisel
Hüüdnud Kalev kangeid mehi Mallast.
Tulid abiks vaenulla ja võitlusella
Vaenumehi vemmeldades,
Sortsi poegasid sugedes
Kered neil kuumaks küdeje.
Palju on kõneainet pakkunud küla nime "Maalasti", algupäraselt "Mallast", ka "Mallas", "Mallt" päritolu. Ühe oletuse järgi kasvas külas hulgaliselt humalat (ladina keeles Humulus lupulus), mille järgi algupärane Maalasti küla arvatavalt soome juurtega kogukonnalt oma nime on saanud. Sõna mallas tähendab soome keeles humalat.
Välislingid[muuda | muuda lähteteksti]
- Karupojad lõbutsesid elumaja kõrval puu otsas kiikudes
- Viljandimaalt leiti haruldane 3000-aastane pronkskirves. Mida TÜ arheoloog selle kohta öelda oskab?
- Rootsi ekspert tunnistas pronksist nööbi tutuluseks
- Viljandimaal leiti talu maadelt üheksa haruldast nuga
- Viljandimaal kartulipõllult leitud ese osutus pronksiaegseks tutuluseks
- Mõtisklus Maalasti küla ja Nurmekunna ajaloost, Kõo Vallaleht, nr. 153, 1 november 2016
Viited[muuda | muuda lähteteksti]
- Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019.
- Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
- www.mallast.ee
- Jüri E. Kukk: Külatee lõpeb avaral Navesti luhal, Sakala 18.11.2008
- Viljandimaa väärtuslike maastike register
- MTÜ Võrtsjärve Ühendus tegevuspiirkonna arengudokumentide analüüs ning tegevusgrupi arengustrateegia koostamisel rakendatavuse eksperthinnang, 84 lk, Leader Eesti, 2008
- 184.108.40.206. Paul Fersen: 220.127.116.11.7. Jalutuskäigud, Kuldkeppide jälgedes, Andrus Hans Kuldkepp