Muusikat ja filme, palun
Alustame siis sellest, et mida me peamiselt kasutame? Üldiselt figureerib kõigi nimistus Spotify. Vahe on ainult selles, kas makstakse 6,99 eurot kuus individuaalse, või 10,99 eurot kuus perepaketi eest, neid viimaseid on muide oluliselt rohkem. Vaid ühel toimetuse liikmel on õnnestunud end sooduspaketi peale nihverdada, makstes muusika kuulamise eest 3,49 eurot.
Miks? Autogeeniuse tegevtoimetaja Tarmo ütleb näiteks, et liitus tasulise Spotifyga alles hiljuti, kuna sinna hakkas tekkima head Eesti muusikat. Folgist Genialistideni.
Ka Netflix on pea igalpool esindatud, varieerudes kaheksa eurosest madala kvaliteediga paketist 12-eurose 4K kvaliteedis vaatamiseni. Kui mõni meist vaatab Netflixi regulaarselt, siis osa inimesi tüdineb sellest aegajalt ära ja liitub uuesti, no näiteks pimeda talve saabudes.
Andmed on kõigil pilves
Samuti makstakse aktiivselt pilveteenuste eest. Esindatud on nii Dropbox, Google Drive, Microsoft Office (sellega kaasneb ka 1 terabait Onedrive pilveruumi), kui ka iCloud. Enim maksab üks toimetuse liige pilve eest 19,50 eurot kuus, siin on esindatud nii Google, Microsofti kui ka Apple’i kettaruum.
Mängureid on kolmandik
Kolmandast kategooriast leiame me mänguteenuseid. PlayStation+, mis maksab viis eurot kuus, Xbox Live Gold testpakett euro eest kuus ning täishind 4,99 eurot kuus, Xbox Game Pass 9,99 eurot. Diktori toimetaja Martin Liivandi kontole piiludes leiame sealt ka Nintendo Switch Online 3,99 eur. “Kavatsen loobuda, minu jaoks suht mõttetu,” ütleb ta selgituseks.
Loomulikult on igaühel ka individuaalsetest huvidest tulenevad väljaminekud. Erinevate digilehtede tellimused, paroolihalduri ägedam versioon, Adobe graafilise disaini tarkvara ja nii edasi.
Okei, palju raha te siis välja käite?
Aga hästi, hakkame siis kokku liitma. Kiirküsitlusele toimetuses vastas üheksa inimest ja nende pealt teenivad erinevad teenusepakkujad 925 eurot kuus. Keskmiselt kulutab Geeniuse toimetuse liige e-teenustele 102 eurot.
Spotify teenib meilt kokku 68,42 eurot kuus, 49,95 eurot saab aga Netflix. Kui heita pilk aga Eestisse, on summad hulga suuremad.
Elisa ja Telia on siin esirinnas, aga see on ka arusaadav, sest mõnel juhul läheb Elisa arvesse kirja nii mobiilne internet, mobiili järelmaks, kui ka koduinternet, sealne teleteenus ja laenutatud filmid.
Telia võib meie kontodelt iga kuu taskusse pista 274 eurot, Elisa aga 220 Eurot. Elisa puhul tabas arvet vaadates aga peatoimetaja Marii Karelli ehmatus. “Praegu olen nii imestunud selle üle! Kokku Elisa Elamus: 52,00, seal hulgas 5 filmilaenutust (14,95), HD-kanalid (5,99), laste kanalid (1,99). Sel kuul ostsin lisaks Seriaalimaailma (2,99),” loetleb ta üles. No mis teha, inimene tahab telekat vaadata.
Geeniuse toimetuse TOP 3
|Teenus||Kasutajaid||Summa|
|Telia / Elisa||9||494|
|Spotify||8||68,42|
|Netflix||6||49,95|
Ootamatud väljaminekud
Artikli jaoks andmeid kogudes avastasid mitmed toimetuse liikmed, et raha kaob ka teenuste eest, mida pole ammu kasutatud. Tõsi, ega ettevõtted ole kuigi varmad sulle selgitama, kuidas teenust lõpetada. Kui Hans avastas, et ta Amazon video eest ikka maksab, tahtis ta selle kinni panna, aga lõpuks ei saanudki.
Reporter Jakob Rosin avastas, et mingi rakendus võtab iga kuu kaks eurot “Premium” teenuse eest. Milline rakendus, ja mis teenuse eest, ei tea keegi.
Kokkuvõtteks: e-teenuste eest maksmine ei ole üldse halb. Need on täpselt sama moodi teenused nagu taksosõit või lõunasöök. Kuna neid on kasutajal aga lihtsam unustada, kui automaatsetel maksetel, on tark aeg-ajalt üle vaadata, kuhu ja mille eest raha su kontolt kaob. Loo tegemise ajal tühistas Digigeeniuse tegevtoimetaja Hans Lõugas näiteks äpitellimusi 12,99 euro eest ja muid teenuseid 8,70 euro eest.