Tallinna Raekojas pärjatakse täna miljonäritiitli ja kuni 25 000 krooni maksva reisiga seitse apteeki, kes on aasta jooksul müünud Nycomedi tooteid vähemalt miljoni krooni eest. Viiendat aastat korraldab Põlva ravimitootja oma miljonäripeo, mille osalisteks võib vastavalt Nycomedi ekspertapteekide võistluse juhendile saada iga apteek, kes annab teada oma kahe viimase aasta käibenumbrid ja toob eraldi välja selle, kui suur on olnud Nycomedi käsi- ja retseptiravimite käive kogunumbritest. Lisaks peab olema täidetud vabatahtlikult võetud kohustus osta selle firma tooteid aastas vähemalt miljoni krooni eest.
Nycomed Sefa ASi juhataja Ants Nurk nimetas boonusprogrammi koostööks oma partneritega. Eesti ligi 400 rohupoest kuulub Nycomedi ekspertapteekide sekka 50. ?Ekspertapteegid on meil alates 1993. aastast, oleme neile teinud nii müügi-, turundus- kui finantsalaseid koolitusi, samuti tootetutvustusi,? selgitas Nurk.
Kas ja kuidas saab aga apteegikülastaja teada, kui apteeker müüb talle Nycomedi tooteid just seepärast, et on vaja teenida miljon krooni? ?Garantiiks võiks olla see, et meil ei ole originaalravimeid, mida müüks ainult üks firma,? arvas Nurk.
Eesti Apteekrite Liidu esinaise Rita Makarova arvates tingib seesugustel konkurssidel osalemine apteekide tänane olukord. ?Apteegid on tegelikult vaesed. Kui Põhjamaades teenindab üks apteek keskmiselt 10 000 elanikku, siis Eestis on apteek või haruapteek 3500 inimese kohta. Puudub riiklik apteekide paiknemist ja tööre?iimi reguleeriv kord,? selgitas Makarova. Tema sõnul nõuab ülevaatamist ka ravimite hulgi- ja jaemüügi juurdehindluse piirmäärad, sest jaemüük on tunduvalt halvemas olukorras ja nii võibki juhtuda, et apteek ei tegutse mitte tervishoiu, vaid ärilistel eesmärkidel.
1997. aastal esimest korda miljonäritiitliga pärjatud Tallinna Vanaturu apteegi juhataja Õie Kotkas kinnitas, et kõigil suurematel tootjatel on apteekide jaoks oma strateegia, samas ei ole teised sarnaselt Nycomediga püstitanud nii otsest müügisummat. ?Teistel on rahalised boonused, saame nende ravimite müügikäibest teatud osa tagasi. Jõulude ajal olid mitmed soodustused, kus ravimite hindasid alandati,? kirjeldas Kotkas.
?Ma arvan, et apteegid ei ole selliste konkursside suhtes nii mõjutatavad kui arstid. Oleme ainult edasimüüjad, teenuse pakkujad lõppfaasis,? arvas Kotkas. Ta välistas võimaluse, et konkursile mõeldes pakub apteeker ainult ühe firma ravimeid.
Pärnus asuva Saare Apteek OÜ juhataja Aimi Saar on Nycomedi konkursil miljonäride sekka jõudnud ühel korral. ?See ei ole eesmärk omaette, aga ta näitab, et müük on suunatav. Kui nohutilgad on samasuguse toimeainega viiel firmal, siis mida sa valid? Motiivi olemasolu ikka mõjutab, kuigi olen miljoni eest müünud ka mõne teise firma tooteid, kes ei ole sellest numbrit teinud,? selgitas Saar.
Samas tunnistab ta, et eelkõige on müük suunatav just käsimüügiravimite osas. ?Apteeker otsustab, mis on eetiline ja mis mitte,? ütles Saar.
Tallinna Farmaatsiatehase Eesti müügijuhi Peeter Villako sõnul nende tehasel apteekidele mõeldud püsivat boonussüsteemi ei ole. ?Oleme korraldanud paar lühiajalist müügivõistlust, mille auhinnaks olid kinkekaardid,? ütles Villako.
?Apteekide jaoks on seesugustel üritustel osalemine vabatahtlik, see on nende vaba valik. Kõik Eestis müüdavad ravimid peavad olema ravimiametis registreeritud. Registreeritakse aga ainult need ravimid, mille kvaliteet, efektiivsus ja ohutus on tagatud. Lõplik valik ostetava ravimi osas jääb ikka lõpptarbijale.? kommenteeris Villako.
Rahvusvaheline Ravimtootjate Liidu Eesti pool deklareerib oma turundustavade koodeksis, et farmaatsiatööstus peab oma tegevuses oluliseks kõrgete eetiliste normide määratlemist ja nende järgmist ning on veendunud, et turundustegevuses aitab just enesedistsipliin kõige paremini teenida üldsuse huve. Samas ei olnud ükski liitu kuuluv ja Eestis tegutsev ravimitootja nõus vastama küsimusele, kust jookseb piir müügiedenduse ja lausreklaami vahel ning mis tingimustele vastab eetiline turundustegevus.