Stressi võib leida igaühes ja igal ajal. Stressist tingitud füüsilised terviseprobleemid on olnud teada juba pikka aega, kuid nende mõju suu tervisele on teadvustatud alles viimastel aastatel.
Kuidas võib stress mõjutada suu tervist?
Stress on bioloogiline reaktsioon füüsilistele, emotsionaalsetele ja vaimsetele häiretele. Stress võib mõjutada organismi vastupanuvõimet haigustele. Stress, mis võib mõjutada suu tervist, on pikaajaline stress, mida ei ole suudetud kontrollida.
Stress põhjustab kehas muutusi mitme suu komponendi reguleerimisel, nagu sülje tootmine, mis toimib suuõõne kaitsesüsteemina. Stress suurendab ka suu limaskesta ja igemete kahjustuste ja infektsioonide riski. See on leitud ka uuringust, mis näitab, et stress võib olla haiguste arengu alguseks ja põhjustada suu tervise säilitamise teadlikkuse vähenemist.
Suu terviseprobleemid, mis võivad vallandada stressi
Siin on mõned terviseprobleemid, mis võivad tekkida, kui kellelgi on krooniline stress:
1. Aftoosne stomatiit
Tuntud ka kui pärastlõunane vähk ehk soor on terviseprobleem, mis tekib sageli siis, kui inimene on stressis, kuid pole täpselt teada, mis seda põhjustab.
Uuring näitab, et vaimsest ja füüsilisest stressist tingitud stress võib suurendada korduvate haavandite riski. Vaimsel stressil on suurem oht põhjustada haavandite teket. Kui teil tekib see probleem, vältige happelisi ja vürtsikaid toite ning kasutage soori jaoks mõeldud salve.
2. Bruksism või hammaste krigistamine
See on häire, mida iseloomustab ülemiste hammaste hõõrumine ja krigistamine alumiste hammastega, mida tehakse enesele teadmata. See võib ilmneda unehäirena, mida kogete tõenäolisemalt siis, kui olete stressis, või harjumusena, mis tekib siis, kui olete ärevuses.
Bruksism käivitab ebanormaalse liigse hammaste liikumise ja kahjustab hambaemaili. Kui see esineb une ajal, võib see häire põhjustada peavalu ka unest ärgates.
Mitte ainult hammaste lagunemine, vaid hõõrduv liikumine võib põhjustada ebamugavust liigese kahjustuse tõttu, mis ühendab alalõualuu kõrva lähedal asuva luuga või temporomandibulaarse liigese häire (TMJ). Edasiste kahjustuste vältimiseks tuleb see harjumus lõpetada ja/või kasutada hambakaitset, eriti öösel.
3. Suukuivus
Suukuivus võib tekkida, kui kogete vaimsest stressist tingitud kroonilist stressi. See seisund võib tekkida ka immuunsüsteemi häirete tõttu, mis on põhjustatud kroonilistest haigustest, nagu diabeet, samuti depressiooniravimite kõrvaltoimetest.
Krooniline stress võib häirida kesknärvisüsteemi tööd ja segada erinevate näärmete tööd, millest üks on sülg. Sülg või süljevedelik on suuõõne oluline kaitsesüsteem, mistõttu võivad suukuivuse seisundid põhjustada immuunsüsteemi nõrgenemise tõttu tüsistusi, nagu hammaste ja igemete kahjustused, suukahjustused ja suuinfektsioonid. Stressi kontroll ja suukuivuse minimeerimine on selle probleemi lahendamiseks väga vajalikud.
Stress paneb inimesed suu tervisele vähem tähelepanu pöörama
Stressi kogemine võib muuta inimese käitumist, eriti suuhoolduse teostamisel kuristamise või hammaste harjamise teel või plaanilise hammaste kontrolli vahelejätmiseks. Muud stressist tingitud seisundid, nagu suukuivus, võivad kiirendada hammaste ja igemete lagunemist. Eriti kui toimub toitumise muutus vähese vitamiinide ja mineraalainete tarbimisega, kuid suure suhkrusisaldusega, võib hammaste väljalangemine tekkida väga kiiresti.
Seetõttu on tervisliku eluviisi säilitamine endiselt vajalik. Vältige stressiga toimetulemiseks liigset suhkrurikaste toitude tarbimist ja valige stressi vähendamiseks tervislikumad tegevused, näiteks treenimine.