TALLINN, 7. juuni — Sputnik. Eesti transiidiäri ei suuda panna maailmaturu osalisi oma pilli järgi tantsima, vaid peab vastama nende nõudmistele. Sellel tegevusväljal on Eestil tänu geograafilisele asukohale reaalne šanss edu saavutada.
Sellise järelduse tõi kuuldavale tuntud ettevõtja, üks Sillamäe sadama omanikest Tiit Vähi paneeldiskussioonil "Venemaa–Baltimaad: teel usalduse ja tulusa partnerluse poole", mis toimus 6. juunil Peterburi rahvusvahelise majandusfoorumi (PRMF) raames.
Sillamäe sadama eelistest rääkides rõhutas ta selle soodsat geograafilist asendit ja eriti lähedust Vene piirile. Seda eelist on sadam kasutanud oma kasuks paljude aastate jooksul, mistõttu praegu on transiidimahud Sillamäel isegi suuremad kui Tallinnas, märkis Vähi.
Pealegi asub Sillamäe enam-vähem ühekaugusel Uuralist ja Lääne-Euroopast, mistõttu Euroopa transiidi mõttes ei saa seda linna kuidagi kutsuda Euroopa ääremaaks.
Veel ühe Sillamäe sadama eelisena nimetas Vähi seda, et see on rajatud Eesti ja Venemaa kapitaliga. Sillamäe sadama kasuks räägib ka see, et ta ei ole mitte lihtsalt ümberlaadimispunkt, vaid ka tootmisettevõte.
Viimasel ajal on Sillamäe sadam, mis on ehitatud spetsiaalselt selleks, et saada sillaks ida ja lääne vahel, kogenud raskusi Venemaa ja EL-i suhete halvenemise tõttu, mis on oluliselt vähendanud Eesti kaudu kulgeva transiidi mahtu.
Mullu märtsis nentis Sillamäe sadama direktor Andrei Birov Sputnik Eestile antud intervjuus: "Poliitiline olukord on selline, et midagi head ei toimu. Me peame vastu, kuid esialgu on tulemusnäitajad üsna tagasihoidlikud."
Spetsiaalselt Sputnik Eestile antud kommentaaris rääkis Tiit Vähi ka oma ootustest Eesti majandus- ja taristuministri Taavi Aasa kohtumisele Venemaa transpordiministri Jevgeni Ditrihhiga. Tema arvates on ministrid kord juba kohtumise kokku leppinud, järelikult kavatsevad nad saavutada mingeid positiivseid nihkeid kahe riigi majandussuhetes.
Ettevõtja sõnul jõudsid arutelust "Venemaa–Baltimaad: teel usalduse ja tulusa partnerluse poole" osavõtjad järeldusele, et Eesti ja Venemaa on head naabrid, kelle koostöö toob kasu mõlemale poolele. Head naabrid, lisas Tiit Vähi, peavad kokku saama. Selles osas rõhutas ta aprillikuise Moskva-visiidi tähtsust, millel Eesti president Kersti Kaljulaid kohtus Venemaa riigipea Vladimir Putiniga.
Sputniku vestluspartneri sõnul on ebatõenäoline, et riigipead kolme tunni pikkuste läbirääkimiste käigus mõne lõpliku lahenduseni jõudsid, kuid tippkohtumise toimumise fakt ise oli edasiste kontaktide eeltingimuseks. Aasa ja Dietrichi nõupidamine SPIEF-2019 kuluaarides vaid kinnitab seda.
"Ma arvan, et see on juba konkreetsem vestlus," ütles Vähi, lisades, et ministrid saavad vestluse käigus arutada näiteks uute reisiliinide avamise väljavaateid.
Majandus- ja taristuminister Taavi Aas osaleb 6.-8. juunini toimuval Peterburi majandusfoorumil. Aas kohtub ka transpordiminisrti Jevgeni Ditrihhiga. Aasa ja Dietrichi kohtumine Eesti poole algatusel.
Teatati, et poliitikud kavatsevad arutada kahe riigi vaheliste täiendavate transiitkaubavoogude ja reisijateveo arendamise küsimusi. Samuti tehakse ettepanek jätkata ühise transpordikomisjoni tööd ning parandada Eesti ja Venemaa vahelise raudtee- ja maanteetranspordi õiguslikku raamistikku.
TALLINN, 31. dets — Sputnik. USA kongress hilines terve aasta võrra Vene-Saksa torujuhet Nord Stream 2 piiravate meetmete vastuvõtmisega, teatati Ameerika finants- ja analüütilises väljaandes Forbes.
"Need sanktsioonid on liiga nõrgad ja liiga hilinenud. Need ei meeldi isegi Venemaa vastastele," ütles väljaande analüütik Kenneth Rapoza.
Lisaks märkis Forbes, et selleks ajaks, kui Ukraina gaasitransiidiriigina energiaturule naaseb, kaotab USA ühe peamise argumendi Venemaa gaasi impordi vastu. See muudab Washingtoni vedelgaasi tarnete edendamise Euroopas märkimisväärselt keerukamaks.
"Nord Stream2 projekt on alati Ukraina jaoks kõrvakiiluks olnud," lõpetas Ameerika väljaanne.
Sputnik Eesti on kirjutanud, et USA Riigidepartemang andis võimaluse Nord Stream 2 valmis ehitada.
Ettevõtted, kes tegelevad gaasijuhtme Nord Stream 2 ehitamisega, ei satu Ameerika sanktsioonide alla, kui nad peatavad töö enne 20. jaanuari 2020, järelikult tekkis neil võimalus järelejäänud aja jooksul torude paigaldamine merealusel lõigul lõpule viia.
Nord Stream 2 projekt näeb ette kaheharulise gaasijuhtme rajamist Venemaa rannikult läbi Läänemere Saksamaani, läbilaskevõimsusega 55 miljardit kuupmeetrit gaasi aastas. Selle maksumus on 9,5 miljardit eurot.
Oktoobri lõpul andis Taani loa gaasijuhtme paigaldamiseks oma mandrilavale Läänemeres. Enne seda oli projekt kooskõlastatud Saksamaa, Rootsi ja Soomega.
Ehituse vastu on Ukraina, kes kardab kaotada oma tulusid Venemaa gaasi transiidist, Euroopa Liidus oma veeldatud maagaasi reklaamiv USA ja mõne teised riigid, sealhulgas Poola, Leedu ja Läti.
Lugege lisaks:
TALLINN, 30. detsember — Sputnik. Vene insenerid käivitavad juba 2023. aastal Türgis Akkuyu tuumaelektrijaama esimese energiaploki — uue tuumajaama rajab spetsiaalselt selleks asutatud ühisettevõte.
Ühisettevõtte "vanemateks" said RIA Novosti teatel Akkuyu ehituse peatöövõtja, Vene kontsern Titan-2, mis kuulub riigikorporatsiooni Rosatom juhtimisahelasse, ja üks suurimaid erainvestoreid, Türgi ehitusfirma İçtaş.
Rosatomi peadirektori Aleksei Lihhatšovi sõnul võimaldab asutatud Vene–Türgi allianss loota projekti edukale elluviimisele.
Akkuyu TEJ esimesele energiaplokile pandi nurgakivi 2018. aasta kevadel. Tuumajaama projekt hõlmab neli energiaplokki Venemaa "kolmanda pluss" põlvkonna reaktorseadmetega VVER-1200, mis vastavad kõige rangematele, nn Fukushima-järgsetele ohutusstandarditele.
Akkuyu TEJ projekti kogumaksumus on umbes 20 miljardit dollarit. Uue tuumajaama esimene energiaplokk käivitatakse 2023. aastal, edaspidi on kavas käiku lasta üks plokk aastas.
Akkuyu TEJ projekt viiakse ellu skeemi "ehita, valda, käita" kohaselt: Vene pool ehitab Türki tuumajaama ja hakkab seda juhtima.
Sputnik Eesti on juba kirjutanud, et uue rahvusvahelise trendi — keskkonnaaktivistide meelest "räpasest" energeetikast tulenevate kliimamuutuste vastase võitluse — taustal on "rahuliku aatomi" kasutamine uuesti populaarsust võitnud.
Oma "minituumajaama" ehitamisest on mõeldud isegi väikeses Eestis, mille põlevkivienergeetikale on Brüssel kuulutanud lõpliku surmaotsuse, mis ei kuulu edasikaebamisele.
Lugege lisaks:
Austatud lugejad!
Tänasest, nagu näete, erineb Sputnik Eesti veebisait tavapärasest. Tõenäoliselt teate juba muutuse põhjust, kuid pean vajalikuks toimunu veel kord lahti seletada.
Alates 1. jaanuarist võeti meilt võimalus teie heaks töötada.
Eesti politsei- ja piirivalveamet esitas meile kõigile ultimaatumi: me kas katkestame töölepinguid rahvusvahelise uudisteagentuuriga "Rossiya Segodnja" ega tööta enam Sputnik Eestis, või meie suhtes algatatakse kriminaalasjad.
Eelmise aasta viimastel päevadel arutasime korduvalt kujunenud olukorda ja jõudsime järeldusele, et hoolimata võimude nõudmiste absurdsusest ja ohust, mille reaalsusse me tegelikult uskuda ei tahaks, ei ole meil õigust oma inimeste saatusega riskida.
Selle tulemusel olid toimetuse töötajad sunnitud 1. jaanuarist lõpetama töösuhted Sputnik Eesti ja RIA "Rossiya Segodnjaga". Kas see tähendab, et saidi elupäevad on lõppenud? Ei, see pole nii.
Sait jätkab tööd täies mahus, kuid protsessi organiseerimine selliselt, et me ei peaks Eesti võimude pideva surve all elama, võtab veel natuke aega. Loomulikult proovime töö võimalikult kiiresti taastada.
Tahan tänada teid, kallid lugejad, meie tegevuse toetamise eest nelja aasta vältel ja eriti viimastel kuudel, kui surve ja ähvardused kõigi meie ja meie partnerite vastu muutusid äärmuslikeks.
Pangad külmutasid meie palgad, meie büroo omanikule avaldati survet ja sunniti teda meiega lepingut lõpetama. Seda kõike tehti karistusseadustiku paragrahviga ähvardamise taustal, mis näeb ette kuni viis aastat vabadusekaotust.
Meie ainus "süü" on selles, et oleme ajakirjanikud võimudest sõltumatus meediaväljaandes ja lihtsalt teeme oma tööd.Võideldes võimaluse eest töötada, võitleme me nii Eestis kui ka välismaal asuvate lugejate õiguse eest saada täielikku teavet.
Meiega võib mitte nõustuda. Võib vaielda ja kritiseerida. Kuid meie jaoks on peamine lugejate võimalus iga päev meie sait avada ja iseseisvalt infot, kommentaare ja pakutavaid järeldusi hinnata.
Seda nimetatakse sõnavabaduseks, mis kahjuks tänases Eestis puudub, vaatamata tõsiasjale, et "Piirideta reporterite" arvates sobib meie riik väljendusvabaduse pingereas maailmas 11. kohale.
Täname veelkord kõiki meie lugejaid, kolleege, avaliku elu tegelasi, poliitikuid ja lihtsalt kõiki ausaid inimesi nende toetuse eest nii Eestis kui ka teistes riikides.
Saadud toetus ei jäta meile muud valikut, kui jätkata võitlust õiguse eest tõtt rääkida ja teile täielikku ja kvaliteetset informatsiooni pakkuda. Tuleme varsti tagasi!
Lugupidamisega,
Elena Cherysheva
RIA "Rossija Segodnja" Eesti esinduse juhataja