Peamine erinevus: Elk ja Caribou on osa hirvede perekonnast ja on seega üsna sarnased. Nende vahel on ka mitmeid erinevusi. Enamikus Euroopa riikides nimetatakse põdra nimetust "wapiti", samas kui karibusi nimetatakse põhjapõtraks.
Põder on suur kehaline hirveliik, mida leidub peamiselt Lääne-Ameerikas ja Ida-Aasias. Kuid need olid toodud uutesse aladesse ja elupaikadesse, nagu Argentina, Austraalia ja Uus-Meremaa. Enamikus Euroopa riikides nimetatakse põdra "wapiti", mis on pärit Shawnee ja Cree sõnast waapiti, mis tähendab "valge rump". Wapitit kasutatakse eelkõige Aasia alamliikides. Euraasias kipub nimetus põder viitama Alces alces'e liikidele, mis on sisuliselt põder.
Caribou on ka suur hobuseliik. Siiski elab see peamiselt Arktika ja Subarktika piirkondades, sealhulgas Põhja-Ameerika, Euroopa, Aasia ja Gröönimaa põhjapiirkondades. Caribou tuntakse Euroopas põhjapõtrana.
Elk ja Caribou üksikasjalik võrdlus:
Elk
Caribou
Teaduslik liigitus
Animalia - Chordata - Mammalia - Artiodactyla - Ruminantia - Cervidae - Cervinae - Cervus
Animalia - Chordata - Mammalia - Artiodactyla - Cervidae - Capreolinae - Rangifer
Liik
Cervus canadensis
Rangifer tarandus
Alamliigid
Paljud alamliigid - kuus Põhja-Ameerikast ja neli Aasiast
Üldiselt levinud ja arvukad, mõned selle alamliigid on haruldased ja vähemalt üks on juba kadunud. Põhjapõtral on mitu alamliiki, mille variatsioonid sõltuvad geograafilistest paikadest. Siiski on kaks põhilist põhjapõtraliiki, mis sõltuvad ökosüsteemist, mida nad elavad Tundra põhjapõtrana (kuus alamliiki) ja metsamaa põhjapõtrast (kolm alamliiki).
Alternatiivsed nimed
Wapiti Euroopas; Euraasias tähendab põder Alces alces ehk Moose. Aasia alamliike nimetatakse mõnikord maraliks.
Põhjapõder Euroopas
Kaitse seisund
Vähim probleem
Vähim probleem
Elupaik
Mets ja mets
Arktika ja Subarktika piirkonnad
Leitud
Peamiselt Lääne-Ameerikas ja Ida-Aasias. On tutvustatud Argentinas, Austraalias ja Uus-Meremaal.
Põhja-Ameerika, Euroopa, Aasia ja Gröönimaa põhjapiirkonnad.
Dieet
Grassid, taimed, lehed ja koor. Suvel söövad põder peaaegu pidevalt, tarbides päevas 4–7 kilogrammi (8, 8 ja 15 naela).
Peamiselt söövad nad talvel samblikke, eriti põhjapõdrad. Samas söövad nad ka paju ja kasside lehti, aga ka setteid ja rohi. On mõningaid tõendeid, mis viitavad sellele, et mõnikord toituvad nad ka lemmingidest, arktilisest karjast ja linnumunadest.
Omadused
Populatsioonid varieeruvad sõltuvalt sarve kujust ja suurusest, keha suurusest, värvusest ja paaritumisest. Euraasia alamliikide DNA-uuringud näitasid, et hirvede, harja- ja laiguplaatide arengu varieerumine põhineb "kliimaga seotud elustiili teguritel". Põhja-Ameerikas nimetatakse mehi pullideks ja naisi nimetatakse lehmadeks. Aasias kasutatakse mõnikord stag ja taga. Hirvedel on veistele sarnane nelja kambriline kõht.
Põhjapõtrad varieeruvad märkimisväärselt värvi ja suurusega. Arvatakse, et põhjapõdrad on ainsad imetajad, kes näevad ultraviolettkiirgust. Nagu põder, on põhjapõtral spetsiaalne nina, millel on nina turbinaalsed luud, mis suurendavad dramaatiliselt ninasõõrmete pindala. Sissetulev külma õhku soojendab loomade keha soojus enne kopsudesse sisenemist ning vesi kondenseerub aegunud õhust ja püütakse enne hirve hinge väljahingamist. Seejärel kasutatakse seda sissetuleva õhu kuivamiseks ja võib imenduda vere kaudu limaskestade kaudu. Põhjapõtral on nelja-kambriline kõht.
Karusnahk
Pane punaste toonidega juuksevärv, samuti suured, pulbervärvilised laigud ja väiksemad sabad. Sügisel kasvab põder paksem karvkate, mis aitab talvel soojustada. Suve alguses on raske talvikarv kaetud.
Karusnaha värvus varieerub oluliselt nii individuaalselt kui ka hooajast ja alamliikidest sõltuvalt. Põhjapopulatsioonid, mis on tavaliselt suhteliselt väikesed, on valgemad, samas kui lõunapoolsed populatsioonid, mis on tavaliselt suhteliselt suured, on tumedamad. Karvkattel on kaks karvakihti: tihe villane aluskarv ja pikema karvaga mantel, mis koosneb õõnsatest õhuga täidetud karvadest.
Prossid
Ainult meestel on sarved. Härja (meessoost) hirvede sarved võivad ulatuda 4 jalga (1, 2 meetrit) pea kohal, nii et loomade tornid on 9 meetrit (2, 7 meetrit) kõrged. Bull elk kaotab oma sarved iga aasta märtsis, kasvab neid mais.
Mõlemad soost kasvavad sarved, kuigi nad on meestel tavaliselt suuremad. Siiski on vähe populatsioone, kus naistel puudub täielikult sarved. Skandinaavia elanikkonnast langevad vanade meeste hirved detsembris, noored mehed langevad varakevadel ja naised langevad suvel. Suurematel võistlustel võivad suurte meeste sarved ulatuda kuni 100 cm laiuse ja 135 cm (53 in) laiuse vahele. Neil on elusate hirveliikide seas suurimad hirvede keha suurused.
Hoove
Omab kummalgi jalal võrdset arvu varvastega, mis on sarnane kaamelite, kitsede ja kariloomadega.
Põhjapõderahad kohanevad hooajaga: suvel, kui tundra on pehme ja niiske, muutuvad jalgapadjad käsnadeks ja pakuvad täiendavat veojõudu. Talvel kahanevad padjad kokku ja pingutavad, tuues ära saba serva, mis lõikab jääd ja koorunud lumi, et hoida libisemist. See võimaldab neil ka lund läbi kaevata oma lemmiktoidule, sellisele samblikule, mida tuntakse põhjapõdradena.
Keskmine eluiga
8 kuni 12 aastat looduses, 20 aastat või rohkem vangistuses.
15 aastat looduses
Suurus
Kõrgus õlal, 4-5 jalga (1, 2 kuni 1, 5 m)
4-5 jalga (1, 2 kuni 1, 5 m) õlast
Kaal
325–1 100 naela (147–499 kg)
240 kuni 700 naela (109 kuni 318 kg)
Grupi nimi
Gang
Karja
Käitumine
Täiskasvanud põdrad jäävad enamiku aasta jooksul tavaliselt ühe soo rühmadesse. Rutina tuntud paaritumisperioodil võistlevad küpsed pullid lehmade tähelepanelikkuse eest ja püüavad kaitsta naisi oma haremis. Rituaalset paaritumist mõjutavad käitumisviisid on põlvnemine, hirvide maadlus (sparring) ja rästamine, valju helisignaalide seeria, mis loob domineerimise teiste meeste üle ja meelitab naisi. Pullid kaevavad ka maapinda, kus nad urineerivad ja rullivad oma keha. Uriin imbub juukseid ja annab neile selge lõhna, mis meelitab lehmi.
Paaritumine toimub septembri lõpus kuni novembri alguseni. Mehed võitlevad naistele juurdepääsu eest. Kaks isast lukustavad üksteise sarved ja üritavad üksteist eemale tõmmata. Kõige domineerivamad mehed saavad koguda kokku 15-20 naist. Mees lõpetab selle aja jooksul söömise ja kaotab suure osa oma keha varudest.
Paljundamine
Naistel on lühike öökord, mis on vaid üks või kaks päeva, ja matings tavaliselt tavaliselt kümne või enama katse. Naised saavad korraga toota ühte ja väga harva kahte järglast. Rasedusperiood on 240 kuni 262 päeva ja järglased kaaluvad 15 kuni 16 kilogrammi (33 ja 35 naela). Vasikad sünnivad täpiliste, nagu paljude hirveliikide puhul, ja nad kaotavad oma kohad suve lõpuks.
Põhjapõdrad on hooajalised kasvatajad. Aretushooaja algus algab tavaliselt septembri alguses, kestab 3-4 nädalat. Rasedusperiood on umbes 7 kuud (210 - 220 päeva). Vasikad võivad olla sündinud järgmisel mais või juunis. 45 päeva pärast saavad vasikad karjatada ja söödata, kuid jätkavad imetamist kuni järgmise sügiseni ja muutuvad iseseisvaks oma emadest.
Ränne
Nagu paljude hirveliikide puhul, eriti mägipiirkondades, rännab põder kevadel kõrgema kõrgusega aladele pärast tagasilükatud lumeid ja sügisel vastupidist suunda. Jahirõhk mõjutab ka rännet ja liikumist.
Mõned Põhja-Ameerika karibu populatsioonid rändavad kõige maapealse imetaja kõige kaugemal, reisides kuni 5000 km (3 100 miili) aastas ja katab 1 000 000 km2 (390 000 ruutmeetrit). Tavaliselt sõidab rändamise ajal umbes 19–55 km (12–34 miili) päevas, karibu saab sõita kiirusega 60–80 km / h (37–50 mph).
Kaubanduslik kasutus
Hirve hoitakse vangistuses või tehistingimustes, jahindamiseks, lihatootmiseks ja sametikollektsiooniks. Hirve ei kasvatata üldiselt liha tootmiseks suures ulatuses. Antleri sametit kasutatakse Ida-Aasia meditsiinis. Hirved peidavad tuhandeid aastaid tepee katmiseks, tekideks, rõivasteks ja jalatsiteks. Kaasaegsed kasutusviisid on dekoratiivsemad, kuid põdra nahast kingad, kindad ja vööd ei ole haruldased.
Mitmed Arktika ja Subarktika rahvad on olulised looduslike põhjapõtrade ja poolpõldudega (liha, toornahkade, hirvede, piima ja transpordi jaoks).
Kultuuriline
Hirv on mänginud olulist rolli paljude rahvaste kultuurilooajal. Põõsaste piktogrammid ja petroglüüfid lõigati tuhandeid aastaid tagasi kaljudeks. Põder mängis Lakota ühiskonnas vaimset rolli.
Põhjapõdrad on hästi tuntud müüdi tõttu, milles jõuluvana rändavad põhjapõder.