Milles see seisneb ja milleks on see vajalik?
Investorite ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise sätted on traditsiooniliselt olnud ühed olulisemad sätted riikidevahelistes investeeringute kaitse lepingutes. Nende eesmärgiks on välisinvestorite kaitse investeeringute sihtriigi omavoli eest, mille tulemusena võidakse kahjustada tehtud investeeringuid. Juhul, kui investor leiab, et teda on võrreldes asukohariigi ettevõtjatega ebavõrdselt koheldud või on asukohariik astunud samme, mis kahjustavad tema investeeringut, tekib investoril võimalus investeeringute kaitse lepingus sätestatud võimaluste abil lahendust otsida. Investeeringute kaitse leping ei anna suurtele rahvusvahelistele firmadele õigust takistada riikide seadusloome protsessi või üle astuda riigis kehtivatest seadustest.
Euroopa Liit ja investeeringute kaitse
Seoses vastuolu tõttu Euroopa Liidu õigusega otsustas enamus liikmesriike lõpetada koordineeritult Liidu sisesed kahepoolsed investeeringu kaitse lepingud. Selliste lepingute algne eesmärk oli edendada investeeringuid, pakkudes vastastikuseid garantiisid investeeringutele negatiivset mõju avaldada võivate poliitiliste riskide vastu ja seega tugevdada investorite kaitset. Pärast Euroopa Liiduga ühinemist on liikmesriikide vajadus täiendavate tagatiste järele kadunud, sest kõikide liikmesriikide suhtes kehtivad ühesugused Euroopa Liidu ühtse turu reeglid, sh need, mis käsitlevad piiriüleseid investeeringuid (eelkõige asutamisvabadus ja kapitali vaba liikumine). Kõigi Euroopa Liidu investorite jaoks kehtib vastavalt Liidu õigusele ühesugune kaitse (näiteks võrdne kohtlemine kodakondsuse alusel), kuid Euroopa Liidu sisesed kahepoolsed investeerimislepingud andsid teatavad kahepoolsed õigused ainult mõningate liikmesriikide investoritele. Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on selline ebavõrdne kohtlemine Euroopa Liidu õigusega vastuolus.
Kahepoolsed investeeringute kaitse lepingud
Tagamaks investeeringute kaitse nende riikidega, mis paiknevad väljaspool Euroopa Liitu ja kellel on vastastikune huvi tagada investoritele ja investeeringutele võimalikult soodne keskkond, on Eesti sõlminud kahepoolsed investeeringute kaitse lepingud, mille eesmärgiks on tagada investorite kaitse, arendada kahe riigi vahelist majanduslikku koostööd ja soodustada erakapitali liikumist. Lepingud on leitavad Riigi Teataja koduleheküljelt.
Eesti investeeringute kaitse tegevuskava 2021–2030
Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud tegevuskava on strateegiadokument, mis määratleb investeeringute kaitse valdkonna eesmärgid, prioriteetsed partnerriigid ja rahvusvahelised tegevussuunad järgmiseks kümneks aastaks.
Kolm peamist eesmärki on:
1. Eesti sõlmib majanduskoostöö seisukohalt huvipakkuvate uute partnerriikidega kahepoolsed investeeringute kaitse lepingud.
2. Eesti huvid on tagatud nii Euroopa Liidu investeeringute kaitsega seotud algatuste kontekstis kui ka laiema investeeringute kaitse poliitikakujundamise protsessides.
3. Eesti seisukohad on kaitstud rahvusvahelistes majandusorganisatsioonides
Investeeringute kaitse tulevik
Euroopa Liit plaanib lähiaastatel parandada Liidu sisest investeerimiskeskkonda, kuna liikmesriigid rakendavad Liidu õigusakte erinevalt ja seega on tekkinud vajadus selgema investeeringute kaitse raamistiku järele. Lisaks on alustatud investeeringute hõlbustamise protsessiga ka WTO tasandil, kus esimese vooru läbirääkimised toimusid septembris 2020.
Eestiga seotud välisinvesteeringute kohta leiab täpsemat informatsiooni EAS-i koduleheküljelt.