- Sundüürnike algatustest ja valitsuse tegevusest
Sundüürnike algatustest ja valitsuse tegevusest
Üürnike Liidu liige HENN LEETNA kirjutas hiljuti internetikeskkonnas https://www.petitsioon.com allpool toodud toetusavalduse, mida saab oma allkirjaga toetada aadressil:
Samas asus Eesti Üürnike Liidu juhatus seisukohale, et Henn Leetna üleskutset tuleb toetada ja seda teksti levitada. Sarnaste üleskutsete, avalduste, toetuste jms avaldamisvajadus avalikus meediaruumis üürnike liidu liikmete poolt omaalgatuslikus korras näitab, et sundüürnike kannatus on katkemas, kuna Eesti Vabariigis ei suudeta juba aastakümneid lahendada ega heastada traagilisi tagajärgi, mis tekkisid omandireformi käigus kodudest ilma õigusriikliku kompensatsioonita välja aetud perekondadele.
Meeldetuletuseks: Sundüürnikele teadaolevalt töötas aastail 2016 – 2018 Rahandusministeeriumi juures omandireformikomisjon, mis lõi sundüürnike andmebaasi ja mida korrastati 2019. aasta Riigikogu valimiste eel. Valitsusringkondade dokumentides võeti sundüürnike kohta kasutusele määratlus „ebaõiglaselt koheldud elanikkonna grupp“. Andmebaasi alusel kogutud andmeid asus analüüsima 2019. aasta lõpus moodustatud nn ekspertide rühm, mis koostati Tallinna Ülikooli teadlaste baasil. Rühma juhib Erik Terk ja sinna kuuluvad Juhan Kivirähk, Kalle Liiv, Peeter Järvelaid jmt. Nad peavad töö lõpetama 2020. aasta lõpuks ja esitlema oma tulemusi 2021. aasta alguses.
Aktiivsete sundüürnike küsimustele vastavadki valitsuse liikmed, et töö sundüürnike teema lahendamise ümber käib. Viimati andis selle kohta informatsiooni peaminister Jüri Ratas 23. septembril 2020 Kuku raadio saates „Vox Populi eri“ 23. septembril. Küsimusele, kas sundüürnike teema on koroonamöllus tallele pandud, vastas peaminister, et see on tõesti oluline teema Eesis ja tuleb ausalt tunnistada, et väga paljud inimesed jäid oma kodudest ilma. Kuid Ratas rõhutas, et viimastel aastatel on selle teemaga püütud tegelda nii, nagu ei ole riigi tasemel üle 25 aasta tegeldud ja seda tööd koordineerib riigihaldusminister Jaak Aab. Ratas lisas, et on moodustatud sundüürnike register ja tihendatud koostööd üürnike liiduga, nii et see teema ei ole koroonaviiruse raames ära vajunud.
Eesti Üürnike Liit esitas 2016. aasta septembris Riigikogule 5146 allkirja, mis toetasid omandireformi heastamist sundüürnikele. Nende allkirjade põhjal komisjonid ja eksperdid oma tööd alustasidki, koordineerimas Jüri Ratase juhitud valitsus.
EÜL, oktoober 2020
Henn Leetna Riigikogule: „Eestluse märk – Toetan kogu rahva võrdset kohtlemist
Riigikogu stenogramm: 17 sept. 1997 esines majandusminister Jaak Leimann, kes ütles: „Umbes 100000 on neid inimesi, kes meid tihti külastavad, kes elavad tagastatud majades ja ei saanud kasutada oma EVP-sid vähemalt korteri ostmiseks ning jäid sellega sümboolselt ilma nimetamisväärsest summast. Tõepoolest, tuleb tunnistada, et me oleme nende inimeste ees teatud määral võlgu ja me peame nende inimeste küsimust lahendama mitte ainult seaduse abil, vaid ka finantsiliselt."
Omandireformi aluste seadus (ORAS) §2 lg2: „Omandireformi käigus vara tagastamine või kompenseerimine endistele omanikele või nende õigusjärglastele ei tohi kahjustada teiste isikute seadusega kaitstud huve ega tekitada uut ülekohut.“
„ORAS §3 lg1: „Omandireformi käigus tagastatakse või kompenseeritakse õigusvastaselt võõrandatud vara.“
Sellest ORAS §3 lg1-st tuleneb eluruumide erastamise seadus (EES), milles §3 lg5 p4 on vastuolus ORAS §2 lg2 põhimõttega.
EES §3 lg5 p4 diskrimineerib tagastatud elamute üürnikke sotsiaalse seisundi tõttu ühiskonnas, mis on vastuolus EV Põhiseadus §12.
Seetõttu palume Riigikogul muuta EES §3 lg5p4.
Lisada lause: „Tagastatud eluruumide üürnike omandisse antakse samaväärsed eluruumid samas elamurajoonis või makstakse hüvitust hüvitamise hetkel kehtivas turuhinnas.
Rahva jagamine osadeks; ühele osale rahvast anti eluruumide erastamise õigus, mis on varaline õigus ja kuulub vara hulka, sest selle õiguse realiseerumisel said eluruumide erastajad vara juurde, mis andis neile majanduslikud eelised elu alustamiseks uues ühiskonnakorras.
Teisele osale rahvast ei antud eluruumide erastamise õigust, mis nagu eelpool öeldud, on varaline õigus ja kuulub vara hulka, seega varalisest õigusest ilmajäämine tähendab vara vähenemist, vara vähenemine tähendab kahju tekkimist ja kui on tekitatud kahju, siis on õigus nõuda hüvitust kahjutekitajalt, Eesti riigilt.
Tänase päevani on Eesti riik jaganud rahva osadeks, rikaste osasse kuuluvad need inimesed, kes erastasid eluruumid, vaeste osasse kuuluvad need inimesed, kellele ei antud eluruumide erastamise õigust, kes jäeti ilma majanduslikust eelisest elu alustamiseks uues ühiskonnakorras.
Kas niisugune elukorraldus on EESTLUSE MÄRK?“
- Ekspertgrupp tegutseb: sundüürnike kirjalikule küsitlusele järgnes suuline arutelu
Ekspertgrupp tegutseb: sundüürnike kirjalikule küsitlusele järgnes suuline arutelu
Nagu augustis kirjutasime (vt tekst allpool, 7. august 2020), viis Vabariigi Valitsuse algatusel loodud (riigihaldusminister Jaak Aabi alluvuses) ja Tallinna ülikooli teadlastest koosnev ekspertide grupp (juhib professor Erik Terk) 17.-30. juulil 2020 läbi veebiküsitluse, milles üürnike liiduni jõudnud mitteametlikel andmetel osales ligikaudu 500 inimest, kes kaotasid omandireformi käigus kodu.
Need juhuvalimiga leitud sundüürnikud, kellele küsitluses osalemine võimaldati, said teada, et neid võidakse lisaks kirjalikele vastustele kutsuda ka suulisele intervjuule.
Üürnike liidule ega avalikkusele ametlikke teavitusi selle kohta, et veebiuuring või suuline arutelu läbiviimisel on, ei ole saadetud. Eravestlustes on teatava salastatuse põhjusena välja toodud, et pole vaja üles kütta suurt ühiskondlikku ažiotaaži, kuna teema on emotsionaalne ja erinevad huvigrupid kütavad üles liigse paanika, mis segaks neutraalset teadustööd omandireformi mõjude uurimisel.
(Siinkohal vt ametlik dokument – Vabariigi Valitsuse 28. novembri.2019 istungi kommenteeritud päevakorrast: „P.8. Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist Rahandusministeeriumile (teadusuuringu „Omandireformi sotsiaalsed ja õiguslikud mõjud“ kulude katteks) – Esitaja: riigihalduse minister Jaak Aab –Tüüp: Korralduse eelnõu –
Riigihalduse minister teeb ettepaneku eraldada Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist 191 280 eurot teadusuuringu „Omandireformi sotsiaalsed ja õiguslikud mõjud“ läbi viimiseks ja sellega seotud tegevusteks. Teadusuuringu viib läbi Tallinna Ülikool. Uuring valmib 2021. aasta jaanuariks. – Vt https://www.valitsus.ee/et/uudised/valitsuse-28112019-istungi-kommenteeritud-paevakord
2020. aasta juulis jõudiski nimetatud teadusuuring veebikaudse kirjaliku küsitluse kaudu konkreetsete sundüürnikeni. Septembris saabus üürnike liitu info – taas mitteametlikult, et osa küsitletuid on kutsutud ka suulisele vestlusele. Näiteks üks küsitletute ring käis Turu-uuringute AS ruumides 21. septembril. Kutsutud oli kümmekond Tallinna sundüürnikku, kaks jäi tulemata (edaspidi lubati kutsuda inimesi ka mujalt Eestist.). Arutelu juhtis Tallinna Ülikooli moderaator. Vabas vormis läbi viidud 1,5 tunni pikkust vestlust nimetati fookusgrupivestluseks.
Uuringus osalemine oli konfidentsiaalne. Grupivestlus küll salvestati, aga kogutud andmeid lubati kasutada rangelt ainult uuringu raames.
„Teie poolt antud vastuseid ei seostata hilisemas analüüsis Teie isikuga, uuringutulemused esitatakse üldistatud kujul,“ kinnitati kutses.
Üürnike liiduga kontakti võtnud osalejate sõnul võeti kohtumine videosse. Video esitatakse ekspertgrupi liikmetele. Osalenute hulgas oli märgata pigem vanema generatsiooni esindajaid. Vestlusringis paistsid enam esindatud need sundüürnikud, kes olid panustanud palju isiklikke vahendeid vanade majade ümberehitusse ja heakorrastamisse.
Tunnistati, et tänaseks on alles jäänud veel 23 000 sundüürnikku. Aasta lõpuks peaks ekspertgrupp otsustama, mis edasi toimub. Seni on uuringuprotsess salastatud.
Vestlusel osalenud sundüürnike suhtumine omandireformi oli sarnane – peamiselt nõuti kompensatsiooni ja vabandamist.
Arutati, et mis see summa võiks olla, millest kompenseerimisel oleks abi. Keegi pakkus 30 miljonit eurot, mis võiks olla riigi võimekus.
„Kui jagada 30 miljonit 23 000 sundüürniku peale, tuleb 1304 eurot inimese kohta. Misasi see on? Terve korteri eest? Meie munitsipaalmajas Tallinnas elab 12 sundüürnike peret – lastagu see korter erastada, kui riigil raha ei ole,“ kommenteeris üks inimene üürnike liidule. „Sest kõik hallipassimehed said erastada. Aga meil, põliseestlastel on viie aasta pikkused üürilepingud, iga kord lepingu uuendamisel mõõdetakse üle, kas me ikka kõlbame munitsipaalmajas edasi elama.“
Samuti taastekkis vestlusringis küsimus, kuhu jäid nõukogude sõjaväelaste korterid – miks need oksjonitel maha parseldati, väidetavalt põhiliselt maffia esindajatele, kellel oli tollal raha.
Üürnike liit tuletab siiski meelde, et peamiselt elasid sõjaväelased kasarmulaadsetes hoonetes; ja ka kortermajades, kust nad välja läksid, lagastati ja lõhuti enne minekut ruumid kuni välisseinteni ära; kõik, mis kätte saadi (kraanikausid, WC-potid jne) võeti kaasa – kuni aknakremoonideni jm detailideni.
„Omanik ütles – mine välja! Aga mina pean enne tükk aega ehitama, kui sellise korteri elamiskõlblikuks saan. Kusjuures omaniku korteri ma olin juba mitmekümne aastaga korda teinud,“ rääkis allikas EÜL-le.
Kahju, et uuring salastatud on, nii tekib ju umbusaldus selle vastu, kõlas kahtlus. Kuna uuringut rahastab valitsus maksumaksja rahadest, peaks see oleme avalik vähemalt nii palju, et avalikustada koosolekute protokollid, mida nõutakse iga väiksemagi küsimuse arutelu puhul, oli uuringus osalejate seisukoht.
Üürnike liit soovitab sundüürnikel jääda siiski pisut optimistlikumaks, kuna ekspertide grupp alles töötab. Lõpetuseks lisame enne Riigikogu valimisi, kevadel 2019. pressikonverentsil antud sõnumi, kus toonane Tallinna linnapea, nüüd majandusminister Taavi Aas ütles: riik lõpuks tunnistab enda tehtud viga, mida on püüdnud lahendada omavalitsused.“ Vt http://www.pealinn.ee/tagid/arvamus/video-taavi-aas-sunduurnikest-riik-lopuks-tunnistab-enda-tehtud-n235302
Urmi Reinde,, EÜL tegevjuht
29. september 2020
- Sundüürnike ankeetküsitlusest
Sundüürnike ankeetküsitlusest
Eesti Üürnike Liidu algatusel koostati aastail 2015–2016 kollektiivne pöördumine nõudega viia omandireform lõpule kooskõlas Euroopa õiguskorra ja Eesti Vabariigi põhiseadusega. Oma nõude toetuseks kogus liit 5146 allkirja ja esitas need koos pöördumisega Riigikogule, lisades ka vastava seaduseelnõu kavandi. Pikemalt kirjutas sellest toona liidu esimees Helle Kalda ajalehes Kesknädal (7. septembril 2016).
Nüüd viis Turu-uuringute AS Tallinna Ülikooli ekspertgrupi tellimisel k.a. juulikuus läbi küsitluse sundüürnike kui omandireformis ebaõiglaselt koheldud elanike seas, lähtudes Rahandusministeeriumis 2018. aastal koostatud sundüürnike vastavas andmebaasis olevatest aadressidest. Uuringus omandireformi sotsiaalsetest ja õiguslikest mõjudest kasutatakse sellest andmebaasist juhuvalikuga saadud 500 sundüürniku andmeid; lisaks viivad osa intervjuusid läbi küsitlejad.
Näiteks meie korterelamu (Tallinnas Nõmmel) kahe perekonna esindajatele, kes jäid tollal ilma võimalusest erastada oma eluruumid EVP-de eest üldistel alustel, saadeti samuti kirjad, kus oli antud koodid ankeedile vastamiseks internetileheküljel.
Esitatud 78 küsimust annavad aimu, et uuringu läbiviijad on teadlikud probleemide olemusest ja seega on alust loota asjatundlikke ettepanekuid olukorra lahendamiseks. Näiteks 13. küsimuse „Mida te tegite pärast elamispinna tagastamist õigusjärgsele omanikule?“ vastusevariantidena on antud: ostsime elamispinna omanikult välja; jäime edasi üürnikuks; vabastasime elamispinna.
Või näiteks küsimus nr 50: „Kuidas tuleks Teie hinnangul sundüürnikele tekitatud ebaõiglust/kahjusid heastada?“Siin pakuvad küsimustiku koostajad kümme erinevat vastusevarianti, millest vastajal tuleb valida üks. Antud juhul on vastaja oma valikuks näiteks märkinud: „Lisaks rahalisele hüvitisele, mis peaks loomulikult korvama kõik otsesed majanduslikud kahjud, ka hüvitis inimestele põhjustatud moraalsete kannatuste eest.“
Peale taasiseseisvumist on Eestis läbitud pöörangulised aastad ja nüüd on võimalus tasakaalustatult hinnata tehtut. Edenemiseks on vajalik luua sidusam ühiskond, jõuda ühiskondliku kokkuleppeni ka omandireformi õigusriigipärasel lõpetamisel, austades inimõigusi ja meie põhiseaduse sätteid, mis puudutavad võrdset kohtlemist.
Loodetavasti kuuleme nimetatud sundüürnike uuringust lähiajal ka meedias, kui uuringufirma ning küsitluse tellija – Vabariigi Valitsuse poolt moodustatud ekspertide töögrupp, mida juhib professor Erik Terk – leiab kohase olevat teavitada nii Eesti Üürnike Liitu kui ka laiemat avalikkust.
Vello Rekkaro, vanemnõunik
EÜL, 7. august 2020
- Õigusriigis nii ei tehta
Õigusriigis nii ei tehta
Helle Kalda, Tallinna linnavolikogu liige
Kuna 13. juunil lisandus jälle üks aasta sundüürnike kui ebaõiglaselt koheldud elanike kannatuste aastakümnetesse – omandireformi aluste seadus (ORAS) võeti vastu 13. juunil 1991, siis keskendun kõige olulisemale.
Rahvusraamatukogus toimus eelmise aasta lõpul esinduslik sundüürnike koosolek, mille korraldas Eesti Üürnike Liit. Pikemate sõnavõttudega esinesid seal peaminister Jüri Ratas, riigihaldusminister Jaak Aab, õigusajaloolane Peeter Järvelaid, õigusteadlane Endel Ploom, Riigikogu ja Tallinna volikogu liige Marika Tuus-Laul; koosolekut juhatasid ja esinesid pikemate selgitustega EÜL tegevjuht Urmi Reinde ja juhatuse liige Heimar Lenk ning vene keeles jagas kommentaare Irina Kostromina. http://www.kodueest.ee/
Peeter Järvelaid, kui valitsuse korraldusel tööle rakendatud teadlastest koosneva ekspertgrupi liige tõi esile omandireformi aluste seaduse eesmärgina sõnastatud punkti, kus öeldi, et ebaõigluse likvideerimisel ei tohi luua uut ebaõiglust. „Seda kuulutas Eesti riik, keda me usume, kelle kodanikud me oleme, ja see on see võtmekoht täna,“ lubas ta rahvast täis saali ees. Nimelt registreerus osalema üle 240 inimese, kuid esialgu oli istekohti vaid 80.
Tartu ülikooli õigusteaduskonna emeriitdotsent Endel Ploom juhtis tähelepanu asjaolule, et: „Meil on saanud sõnakõlksuks „õigusriik“. Hiljuti justiitsminister (toona Urmas Reinsalu) tundis muret, et meie „õigusriigi“ maine kannatab. See, mida ei ole veel olemas, selle maine ju kannatada ei saa! … On haldusriik – meil on oht sinna sattuda õigusriigi asemel. Kui meie parlament võtab vastu seaduse, omandireformi aluste seaduse, kus ütleb sõnaselgelt ja kategooriliselt – ei tohi kaasa tuua uut ülekohut, siis mis teeb meie täitevorganite süsteem? Vilistavad sellele seadusele ja põhjustatakse kahju vähemalt 70 000 kui mitte 100 000 meie riigi kodanikule,“ tõdes õigusteadlane.
Praegune kolleeg Tallinna volikogus ja kauaaegne kaasvõitleja Riigikogus Marika Tuus-Laul avaldas lootust, et „Tallinna ülikooli teadlaste pinnal koostatud ekspertgrupp … esineb nüüd kui otseselt heastamisega tegelev komisjon, kes tõesti saab veel kord need uuringud ametlikult teha.“ Siinkohal viitab esineja EÜL poolt aastate jooksul korraldatud rakendusteaduslikele konverentsidele ja välja antud raamatutele: 2009. aastal Jaan Õmblus „Kaotatud kodud“, 2011. aastal Heimar Lenk „Lõhutud elud“, 2012. aastal kogumik „Kodu ja õiglus“, 2016. aastal kogumik „Kodu ja õigusriik“ ning 2019. aastal Heimar Lenk „Lõhutud elud II“.
Nõuame kompensatsiooni
Tuginedes Riigikogu stenogrammidele on võimalik jälgida omandireformi õigelt rajalt hälbimise käiku. Toompeal aruteludes osalenud Ülo Uluotsa hinnang pärast omandireformi aluste seaduse vastuvõtmist parlamendis 13. juunil 1991 oli: „Me rikkusime ära ilusa asja ja vajaliku seaduse.“ (Rahva Hääl, 11.07.1991)
Omanike Keskliidu volikogu esimees akadeemik Anto Raukas meenutas seoses haldusreformiga, et omandireform meil äpardus ja muretses, kas selle reformiga läheb paremini? „Omandireform lähtus õigest ja õilsast eesmärgist – tagastada õigusjärgsetele omanikele okupatsioonivõimude ebaseaduslikult võõrandatud vara ja luua eeldused riigi majanduse kiireks arenguks. Need õilsad eesmärgid aga ei realiseerunud ja sellel ebaõnnestumisel on konkreetsed süüdlased. Reformi käivitamine ja elluviimine näitas Eesti juhtpoliitikute, juristide ja Riigikogu liikmete vaimuvaesust ja piiratust, sest olulisi suuniseid ei osatud korralikult mõtestada ja sõnastada.“ (SL Õhuleht, 15. juuli 2016)
Loodame, et seekord suunab meid rohkem teadus kui ahnus ja aasta lõpul annavad ekspertgrupi teadlased tuginedes kaasaegsetele teadmistele oma hinnangu omandireformis toimunud varade erastamisele, sealhulgas nn tagastamise vormis, mis tõigi kaasa sundüürnike kui ebaõiglaselt koheldud sotsiaalse grupi tekkimise. Õigusriiki soovime ju kõik! Iseseisvuse taastamise eufoorias alustatud omandireform tuleb lõpule viia kooskõlas Euroopa õiguskorra ja Eesti põhiseadusega. Sundüürnikud nõuavad kompensatsiooni neile tehtud ülekohtu eest. Meie kultuuriruumis on see õiglus, mis taastaks nende inimeste jaoks koduõiguse mõiste oma kodumaal. Selle võimaluse peab leidma Riigikogu.
Helle Kalda, Tallinna linnavolikogu liige
Tekst ilmus ajalehes Kesknädal 4. juulil 2020
- Üürnike liit soovitab! Õhtuleht 2. juunil 2020:
Üürnike liit soovitab! Õhtuleht 2. juunil 2020
Üle 20 aasta on kestnud muusikaperekonna Sumerate võitlus oma kodu eest ja see võitlus on lõplikult kaotatud.
Millal saabub Eesti õigusriik?
EÜL
Miks oli vaja nii palju kurja teha?
20. mai 2020, Kesknädal
Sundüürnike kannatustele pühendatud raamatutele lisandus eelmise aasta lõpus Heimar Lengi koostatud „Lõhutud elud. II. Eesti omandireformi sundüürnike lugu 1989-2019. Parandatud ja täiendatud trükk.“ Kogumiku lk 72-78 paikneb...
- Valitsus hüüab „Püsi kodus!“ – Kus peaksid püsima sundüürnikud?
Valitsus hüüab „Püsi kodus!“ – Kus peaksid püsima sundüürnikud?
Eesti Üürnike Liit soovitab vaadata ETV+ saadet Insight omandireformi jätkuvatest kataklüsmidest Eestis:
Saatelõik kestab 22 min 34 sek.
ERR-i venekeelne kanal ETV+ käsitles 21. mail saates Insight omandireformi teemat kõige valusamast küljest: seni lahenduseta püsinud sundüürnike kui ebaõiglaselt koheldud elanike grupi draamat Narva-Jõesuus.
Saatelõigu autor on Artur Zahharov, kes käsitleb omandireformis ilma igasuguse riikliku kaitseta, sisuliselt lindpriideks jäetud Eesti inimeste ebainimlikke kannatusi tagastatud majas ja ametnike täielikku küündimatust olukorra lahendamisel.
EÜL tänab ERR-i ja ja reporter Artur Zahharovit teema professionaalse käsitluse ja eetrisse pääsu eest.
Koroonakriisi taustal küsib üürnike liit omalt poolt: kui Vabariigi Valitsus koos meedikutega püstitas elanikkonna kaitseks loosungi „Püsi kodus!“, siis kus peaksid püsima sundüürnikud, kes Eesti Vabariigis seadusandluse ettekäändel kodudest välja aeti? Kas või needsamad Narva-Jõesuu inimesed? Üürnike Liit tuletab meelde, et ka tuhanded sundüürnikud on riigi maksumaksjad ja valijad.
Teie EÜL
Repliik ebaõiglaselt koheldud elanike – sundüürnike – osas
15. aprill 2020 Kesknädal
Eesti Päevaleht avaldas Delfi ajakirjaniku Vahur Kooritsa mahuka materjali „Sundüürnikud nõuavad riigilt hüvitist“ (4.03.2020), kus leidsid kajastamist Eest Üürnike Liidu tegevjuhi Urmi Reinde ja...
Sundüürnike kõnekoosolek (2019): ebaõiglaselt koheldud elanikkonna grupp
AEG: 19. detsember 2019 kell 12.00 – 14.30.
KOHT: Rahvusraamatukogu väike konverentsisaal.
KES: Kui sama saal mahutab tavapäraselt 80 kuni maksimaalselt 100 inimest, siis registreerus ootamatult rohkem kui 250...