Iseloom on isiksuse raamistik, mis hõlmab ainult kõige ilmekamaid ja omavahel tihedamalt seotud isiksuseomadusi, mis avalduvad selgelt erinevat tüüpi tegevustes. Kõik isiksuseomadused on isiksuseomadused, kuid mitte kõik isiksuseomadused.
Iseloom - kõige stabiilsemate, oluliste isiksuseomaduste individuaalne kombinatsioon, mis avaldub inimese käitumises, teatud suhtes: 1) iseendaga (nõudlikkus, kriitilisus, enesehinnang); 2) teistele inimestele (individualism või kollektivism, egoism või altruism, julmus või lahkus, ükskõiksus või tundlikkus, ebaviisakus või viisakus, pettus või tõepärasus jne); 3) määratud tööle (laiskus või hoolsus, täpsus või labasus, algatusvõime või passiivsus, visadus või kannatamatus, vastutus või vastutustundetus, organiseerimine jne); 4) iseloomus kajastuvad tahtejõulised omadused: valmisolek takistuste ületamiseks, vaimne ja füüsiline valu, visaduse aste, iseseisvus, sihikindlus, distsipliin.
Igal inimesel on individuaalsed iseloomuomadused ja neid saab diametraalselt vastandada. Näiteks on üks inimene viriseja, pessimist ja kaotaja, teine aga “täpselt vastupidi” - rõõmsameelne optimist, tal on alati hea tuju, tal õnnestub kõik kergelt ja tal on elus vedanud. On inimesi, kes on julmad, kättemaksuhimulised, kättemaksuhimulised, ja on pehmeid, lahkeid, delikaatseid inimesi, nad kardavad kedagi solvata ja andestavad kõigile. Üks inimene on häbelik ja üritab kogu aeg varjus püsida ja "mitte välja jääda", teine aga vastupidi, püüab olla kõigi vahenditega täielik vaade, nii et teda märgatakse, hinnatakse ja kiidetakse ning mida rohkem teda kiidetakse, seda rohkem ta "lahustub" saba "ja hakkab enda üle uhke olema ja oma kujuteldavate teenetega uhkeldama. On inimesi, kes on ausad, tõesed ja hoolikad, kuid on ka patoloogilisi valetajaid ja visionääre. Inimene võib olla vastutustundlik, kohustuslik, talle võib usaldada mis tahes ettevõtte ja olla kindel, et ta teeb selle laitmatult ja õigeaegselt lõpule, samal ajal kui teine on vastutustundetu laisk inimene, ei oska ega taha midagi õppida, mõni äri kukub läbi ja see, välja arvatud meelelahutus ja purjus, miski ei huvita. Üks inimene on kangekaelne ja teda on võimatu veenda ja panna teda meelt muutma isegi loogiliste argumentidega, teine aga kahtleb kogu aeg, kuuletub kõigile, kuuletub kõigile ja tal pole oma arvamust.
Kuulsa saksa psühhiaatri K. Leonhardi sõnul on 20–50% -l inimestest mõned iseloomuomadused nii teravnenud (rõhutatud), et teatud tingimustel põhjustab see sama tüüpi konflikte ja närvivapustusi. Iseloomu rõhutamine on teatud iseloomuomaduste liialdatud areng teiste kahjuks, mille tagajärjel suhtlemine ümbritsevate inimestega halveneb. Iseloomu rõhutamine on kergelt väljendatud iseloomu kõrvalekalded, mis ei jõua patoloogia tasemeni ega vii tavapärastes tingimustes kohanemise rikkumiseni. See ei ole haigus, vaid üks normi variantidest ja tähendab iga inimese iseloomu individuaalseid erinevusi. Rõhutamine on teatud isiksuseomaduste või muude vaimsete omaduste tugevdamine, teravdamine. Rõhuasetuse raskusaste võib olla erinev - alates kergest, märgatavast ainult lähiümbrusest, kuni äärmuslike variantideni, kui peate mõtlema, kas on olemas haigus - psühhopaatia. Psühhopaatia on haiguslik iseloomu deformatsioon (säilitades samal ajal inimese intelligentsuse), mille tagajärjel on suhted ümbritsevate inimestega järsult häiritud, psühhopaadid võivad teistele olla isegi sotsiaalselt ohtlikud.
Rõhutatud isiksuste kontseptsiooni töötas välja K. Leonhard. Ta tegi kindlaks individuaalsed (rõhutatud) isiksuseomadused, mis iseenesest ei ole veel patoloogilised, kuid võivad teatud tingimustel areneda positiivses või negatiivses suunas. See on kõige täpsem termin, mis rõhutab, et me räägime normi äärmuslikest variantidest, mitte patoloogia algetest ja see äärmus mõjutab teatud iseloomuomaduste tugevnemist, rõhutamist.
Erinevalt psühhopaatiatest ei avaldu iseloomu rõhutamisomadused kõikjal ja mitte alati või leidub neid ainult teatud olukordades. Ja kõige olulisem erinevus on see, et iseloomu rõhutamine ei ole kas üldse takistus normaalsele sotsiaalsele kohanemisele (inimestevahelistes suhetes teiste inimestega, perekonnas, kutsetegevuses) või on kohanemishäired tähtsusetud ja ajutised.
Ajutised (mööduvad) kohanemishäired rõhutatud isiksuses on noorukieas võimalikud keha bioloogilise ümberkorraldamise tõttu, samuti vaimse trauma ja psühhotraumaatiliste olukordade mõjul, mis esitavad kõrgendatud nõudmisi "kõige väiksema vastupanu kohale" antud inimese iseloomus..
Erinevalt iseloomu rõhutamisest iseloomustab psühhopaatiat ebapiisav (ebaproportsionaalne, ebaproportsionaalne) reageerimine (emotsionaalne, käitumuslik) stiimuli tugevusele. Teisisõnu, reageerides väiksematele negatiivsetele välismõjudele, reageerib psühhopaatiaga patsient liiga vägivaldselt, ülemäära, eriti kui stiimul mõjutab tema "nõrka kohta".
Teine erinevus seisneb selles, et dekompenseerimine on psühhopaatiatele omane ja dekompenseerimine ei ole tavalistes tingimustes iseloomu rõhutamiseks tüüpiline..
Kolmas erinevus on see, et psühhopaatiad on omased sotsiaalsele väärkohtlemisele (ümbritseva maailmaga kohanemise rikkumine), kuid rõhutatult ei ole see.
Neljandaks, paljude psühhopaatiate variantidega (kuid mitte kõigiga!) On iseloomulik kriitikameelsus iseenda ja oma käitumise suhtes. See tähendab, et psühhopaatiaga patsient ei ole oma iseloomuvigadest teadlik ja süüdistab konfliktides teisi. Ja iseloomu rõhutades on inimene teadlik oma puudustest ja püüab vältida olukordi, mis talle haiget teevad.
Seega on iseloomu esiletõstetud inimene vaimselt terve, psühhopaatiaga patsient aga psühhiaatri potentsiaalne patsient..
Närvimurre on võimalik ka rõhutatud inimesel, kuid tegelase rõhutamisega dekompenseerimise tõenäosus on palju väiksem kui psühhopaatia korral. Depressioon, neuroos rõhutatud isiksuses võivad areneda kas raske vaimse trauma või pikaajalise traumaatilise olukorra korral. Samal ajal reageerib iseloomu rõhutatult inimene vaimse tervisega, tema emotsionaalsed ja käitumuslikud reaktsioonid on adekvaatsed, see tähendab, et need vastavad negatiivse mõju tugevusele - vastuseks raskele psühhotraumaatilisele olukorrale võivad tekkida sügavad emotsionaalsed kogemused ja väikese psühhotraumaatilise mõjuga reageerib inimene vähem järsult.
Nii psühhopaatiaid kui ka sarnaste ilmingutega tegelaskujundusi nimetatakse samaks, näiteks asteeniline psühhopaatia ja asteeniline iseloomu rõhutamine, hüsteeriline psühhopaatia ja hüsteeriline iseloomu rõhutamine jne..
Erinevat tüüpi iseloomu rõhutamise korral sarnanevad paljud tunnused samanimeliste psühhopaatiate omadega, kuid need on palju vähem väljendunud ja see on üks peamisi erinevusi rõhuasetuse ja psühhopaatiate vahel. Lisaks ei iseloomusta rõhutusi psühhopaatiatele omased terviklikkuse, stabiilsuse ja kohanemisega seotud häired..
Rõhutatud isiksused on inimeste ja keskkonnaga kohanemisel palju paindlikumad, nad on teadlikud oma iseloomu iseärasustest ja suudavad neid iseseisvalt parandada, kui see häirib suhteid teistega..
Ja paljusid psühhopaatiat põdevaid patsiente iseloomustab kriitilisus iseenda ja oma käitumise suhtes. See tähendab, et psühhopaatiaga patsient ei tunnista oma vigu isegi konfliktiolukorras, mille ta ise esile kutsus. Ta usub, et tal on alati õigus ja süüdi on teised inimesed. Psühhopaadi sügava veendumuse kohaselt "viisid" nad tülli või rünnakusse. Mõnel psühhopaatia korral suhtub inimene oma iseloomuvigadesse kriitiliselt, kuid sellegipoolest ilmnevad teatud olukordades isiksuse anomaaliad uuesti.
P.B. Gannushkin kirjutas, et psühhopaatiate avaldumisaste esindab paljusid toone - alates inimestest, keda teised peavad normaalseks, kuni rasketes psühhootilistes seisundites inimesteni..
Kokkuvõtteks tuleb öelda, et K. Leongrad määratleb 12 rõhutüüpi, millest igaüks määrab inimese valikulise vastupanu ühe elu raskustele, suurenenud tundlikkusega teiste suhtes, sama tüüpi sagedaste konfliktide, teatud närvivapustuste suhtes. Soodsates tingimustes, kui rünnaku alla ei kuulu isiksuse nõrgad lülid, võib selline inimene muutuda erakordseks; näiteks võib tegelase rõhutamine nn ülendatud tüübi järgi aidata kaasa kunstniku, kunstniku ande õitsengule. Aktsentatsiooni tüübi või selle puudumise saate määrata spetsiaalsete psühholoogiliste testide abil, näiteks Shmisheki testi abil. Sageli peate tegelema rõhutatud isiksustega ja on oluline teada ja ennetada inimeste käitumise eripära.
Viidete loetelu:
1) Enikeeva D.D. Piiri seisundid lastel ja noorukitel. - M., 1998.
2) Stolyarenko L.D. Psühholoogia alused. - Rostov Doni ääres, 1997.
Märgi rõhutamise määratlus ja tüübid
Tere, kallid lugejad. Täna räägime sellest, millised on iseloomu rõhutamise tüübid. Tutvute klassifikatsioonidega, saate teada, mis see on ja kuidas nendega toime tulla.
Definitsioon
Rõhumärgid (tõlgitud ladina keelest accentus - šokk) on normaalse seisundi äärmuslikud ilmingud, mida iseloomustab teatud hüpertrofeerunud tunnuste olemasolu oma iseloomus.
Rõhk on üsna tavaline nähtus. Noorukitel esinevad rõhud 95% juhtudest, täiskasvanutel - kuni 50%.
Põhimõtteliselt on selles süüdi temperamendi kaasasündinud omadused. Kui inimesel on koleeriline temperament, siis on ergastava tüübi areng tõenäoline, kui sangviiniline inimene on hüpertüümiline. Suur tähtsus võib olla lapsepõlves või noorukieas tekkivatel kroonilistel või traumaatilistel olukordadel. Näiteks klassikaaslaste kiusamine. Samuti võivad rõhumärkide kujunemist mõjutada hariduse iseärasused.
Ühelt poolt muudavad iseloomuomadused, mis avalduvad tõhustatud mõõtmetes, inimese kindlamate tegurite suhtes vastupidavamaks, õiges olukorras edukaks. Näiteks on andekad näitlejad inimesed, kellel on valdavalt hüsteeriline tüüp, inimestel, kes hõlpsalt leiavad erinevate inimeste kategooriatega ühise keele, on hüpertüümiline tüüp. Samuti võib see nähtus inimese elu keeruliseks muuta. Näite võib tuua hüpoteetilist tüüpi inimestega. Neil on tõsiseid probleeme, kui on vaja kellegagi tutvust luua. Samuti tasub kaaluda tõsiasja, et keerulise olukorra olemasolul võib tugevnenud omadustest areneda psühhopaatia ja see omakorda provotseerib neuroosi arengut või surub esile alkoholi, narkomaania, ebaseadusliku tegevuse.
Rõhutused võivad avalduda kahel kujul:
- selged - iseloomulikud ilmingud on iseloomulikud;
- varjatud - ei ilmu, tuvastatakse kriitiliste olukordade olemasolul, mis mõjutavad kõige ilmekamaid iseloomuomadusi.
Tasub kaaluda patoloogilisse seisundisse ülemineku tõenäosust. Seetõttu on oluline teada, mis täpselt võib sellele viidata:
- halvad keskkonnatingimused, mis mõjutavad negatiivselt rõhutatud omadust, näiteks konformse isiksusetüübiga inimese puhul tema tagasilükkamine meeskonna poolt;
- pikaajaline kokkupuude selle teguriga;
- negatiivsete tegurite mõju haavatavatel eluperioodidel, eriti lapsepõlves ja noorukieas.
Klassifikatsioon
Lichko meetodi kohaselt võetakse aluseks psühhopaatiate tüpoloogia.
- Hüpertensiivne. Hea taktika, kuid neil on strateegiaga raskusi. Kergesti kohaneda uute tingimustega. On võimelised oma positsiooni parandama. Kuid nad ei saa oma tegevuse võimalike tagajärgede üle järele mõelda, nad seisavad sageli silmitsi tõsiasjaga, et nad eksivad sõprade valimisel. Sellised isikud on seltsivad, pidevalt heas tujus..
- Tsükloid. Iseloomulik on suurenenud ärrituvus, apaatne meeleolu. Sellistel inimestel on raske mingeid hädasid kogeda, nad reageerivad kommentaaridele ja kriitikale teravalt. Meeleolu võib kiiresti muutuda ülendatust depressiivseks.
- Tundlik. Selline inimene on tundlik kõigi sündmuste suhtes, nii rõõmsate kui traagiliste. Kardetakse võõrastega suhelda. Nende lähedal saab ta käituda endassetõmbunult, häbelikult. Ei ole välistatud alaväärsuskompleksi väljatöötamine. Sellistel inimestel võib uues meeskonnas tekkida kohanemisprobleeme. Iseloomustab tugev vastutustunne.
- Skisoid. Sellistele inimestele meeldib rohkem üksi olla, nad demonstreerivad oma ükskõiksust. Sellistel isikutel on raske tunda seda, mida teine inimene tunneb, kaastunne pole neile omane. Samuti ei meeldi neile isikutele oma emotsioone näidata..
- Hüsteroid. Sellised inimesed vajavad tähelepanu väljastpoolt, neid iseloomustab egotsentrism. On vaja eristada teisi inimesi, pöörata neile tähelepanu, imetleda. Sellised inimesed ei saa olla mitteametlikud juhid ega teenida kaaslaste seas autoriteeti..
- Konformne. Iseloomulik on initsiatiivi ja arvamuse puudumine. Sellised isikud on võimude mõju all, alluvad rühmadele. Neid iseloomustab soov vastata enamusele, olla "nagu kõik teised".
- Psühhasteeniline tüüp. Need isikud on altid sisevaatlusele, tegelevad peegeldustega. Reeglina on sellised isikud väga intelligentsed, võib esineda enesekindlust. Olukorras, kus tähelepanelikkust on vaja, saavad nad impulsiivsete toimingute üle otsustada. Suurenenud ärevuse ületamiseks vajalike kinnisideede tekkimine on võimalik. Mõnikord tekib sõltuvus narkootikumidest ja alkoholist. Suhetes teiste inimestega käituvad nad despotlikult, väiklalt.
- Paranoiline. See tüüp avaldub peamiselt kolmekümne aasta pärast. See on skisoidse või epileptoidse rõhuasetuse jätk. Tekib punnitatud enesehinnang, mõtted nende ainuõiguse kohta.
- Ebastabiilne. See avaldub suurenenud iha jõude, meelelahutuse järele, puuduvad huvid, elus pole ka eesmärke, inimene ei muretse oma tuleviku pärast. Iseloomulik on fraas "mine vooluga kaasa".
- Emotsionaalselt labiilne. Meeleolu kõikumine on sage ja ettearvamatu käitumine. Erinevusi võivad põhjustada isegi väiksemad detailid. Headeks empaatiateks peetuna tunnetage teisi inimesi.
- Epileptoid. Iseloomustab jäikus, soov saada võimu teiste üle. Selline inimene püüab alati hõivata juhtpositsioone. Sellised inimesed saavutavad oma erialases tegevuses palju. Seda tüüpi ülemus kehtestab oma meeskonnas karmi režiimi.
Leonhard tõi välja peamised ja täiendavad iseloomuomadused. Peamised neist olid isiksuse tuum, kes vastutas inimese tervise vaimse seisundi eest. Kokku tõi ta välja kolm rühma.
Temperamentile viitavad rõhumärgid põhinevad omadustel.
- Emotsioon. Lahke inimene, kaastundlik lähedaste suhtes, alati rahuldustpakkuv, tal on kõrgendatud kohusetunne. Siiski on häbelikkus, teatav argus, suurenenud pisarlikkus.
- Affektiivselt ülendatud. Selline inimene on armunud, seltskondlik, näitab suuremat tähelepanu lähedastele, altruist. Kiputakse paanikasse, võimalik on meeleolu kõikumine.
- Affektiivselt labiilne. Selline isiksus on haavatav, suudab empaatiat üles näidata, kehtivad kõrged moraalsed põhimõtted. Pole välistatud ka meeleolu tsüklilised muutused, mis määravad antud indiviidi suhtumise teistesse inimestesse. Selline inimene ei salli ükskõiksust enda vastu, ei luba üksindust, ei taju ebaviisakust.
- Ärev. Üsna sõbralik inimene, enesekriitiline, alati teostatav. Ta on sageli masenduses, tal on võime oma huve kaitsta. On oluline, et keegi teda toetaks.
- Düstüümiline. Sellised inimesed on kohusetundlikud, mitte paljusõnalised. Nad hindavad oma sõpru kõrgelt. Need isikud on aga väga kinnised, neil on eelsoodumus pessimismi, passiivsuse suhtes.
- Hüpertensiivne. Selline inimene on optimist, ta on seltsiv, aktiivne, armastab tööd teha, püsib stressile vastupidav. Ta viib kõik lõpuni. See inimene ei luba oma tegevust kontrollida, talle ei meeldi üksindus.
Rõhumärgid, mis viitavad iseloomule kui sotsiaalsele haridusele.
- Põnev. Meeleolu kõikumine, viha puhangud pole välistatud. Kui riik on rahulik, näitab selline inimene end heas usus, näitab oma muret. Kui teda valdab viha, kaotab ta kontrolli.
- Kinni. Selline inimene on alati vastutustundlik, stressile vastupidav, vastupidav. Ta on tundlik, võõraste suhtes kahtlane. Iseloomustab suurenenud armukadedus, igavus.
- Pedantne. See inimene järgib alati rangelt reegleid, kohusetundlik. Siiski võib olla igav.
- Demonstratiivne. Kunstiline inimene, ta on karismaatiline inimene. Püüab olla juht. On edevust, kalduvust isekusse.
Tüübid, mis kehtivad kogu isiksuse kohta.
- Extrovertne. Selline inimene on sõbralik, ei pretendeeri juhiks. Ta on piisavalt jutukas, käitub kergemeelselt, satub kergesti teiste mõju alla. Pole välistatud impulsiivsed tegevused.
- Introvertne. Selline inimene käitub põhimõtteliselt. Inimene on vaoshoitud, keskendunud oma sisemisele maailmale. Toimub arenenud fantaasia. Reeglina kaitsevad need isikud oma arvamust, ei luba kellegi teise sekkumist nende isiklikusse ellu.
Töötage iseendaga
Ravi põhineb täiustatud funktsioonide intensiivsuse vähendamisel. Kuid see pole kõigil juhtudel vajalik. Tegelikult on korrigeerimine vajalik, kui rõhutamine mõjutab sotsiaalset kohanemist..
- Hüsteerilise tüübi jaoks. Peate suhtlema rahulikult, kõne peaks olema vaikne. Peate õppima tegema häid tegusid, samas mitte näitama ja ütlema, et just teie tegite selle toimingu. Inimeste seltskonnas olles on vaja käituda vaikselt, rahulikult, esitada ennast nähtamatuna. Suurt tähtsust tuleb omistada autotreeningutele, mida tuleb teha iga päev. Oluline on õppida armastama iseennast nii, nagu Jumal teid on loonud, et suurendada teie enesehinnangut.
- Epileptoidi tüübi jaoks. Te peate õppima solvanguid andestama, mitte kellegi vastu viha pidama. Tuleb hoolitseda sallivuse kujunemise eest, õppida olema teiste inimeste suhtes lahke. Tähtis on osata näidata üles heldust. Soovitav on saada heaks kuulajaks, mitte rääkijat katkestada, osata toetada. Peate õppima asetama ennast teise inimese asemele.
- Skisoidi tüübi jaoks. On vaja omandada vastase näoilmete kopeerimine, õppida mõistma, millist emotsiooni ta parasjagu kogeb. Tähtis on olla lahke, kohelda teisi inimesi nii, nagu soovite, et nad teiega käituksid. Võib osutuda vajalikuks sellised harjutused nagu koleerika mängimine, inimene õpib rääkima kiiresti, valjult ja impulsiivselt.
- Tsükloni tüüpi jaoks. Peate alustama päevikut. Selles märkige üles, milliseid ülesandeid plaanite, peate kirjeldama ka oma kogemusi ja emotsioone konkreetses olukorras. Peate mõtlema, kuidas muuta, et mitte segada teiste inimeste elu.
- Paranoilise tüübi jaoks. Te ei pea uskuma esimest muljet, vaid peate õppima tuvastama inimeste motiive. Peate proovima käituda rahulikult, mitte lubama märkusi teise inimese suhtes. Kasulik oleks osaleda kommunikatiivse käitumise koolitusel. Lõõgastusharjutustel on suur tähtsus, saate teha meditatsiooni või joogat. Õppimine inimestele komplimente tegema, kui nad seda väärivad.
- Ebastabiilse tüübi jaoks. Inimene peab õppima oma laiskusele vastu seisma, tegema asju, mida ta vajab. Peate ennast motiveerima.
- Labiilse tüübi jaoks. On vaja probleemidele ratsionaalselt läheneda, neid lahendada. Oma meeleolu märkimiseks on vaja pidada päevikut, eriti mis põhjustel see muutub. Õppige emotsioone kontrollima, ärge laske neil oma tegusid kontrollida. Enesetreening aitab leida tasakaalu, normaliseerida närvisüsteemi seisundit. Aitab vabaneda ülitundlikkusest olukordade suhtes, mis hakkavad tüütama, vihastama.
- Konformse tüübi jaoks. Kriitilise mõtlemise arendamiseks peate õppima. Sündmusega silmitsi seistes peate arvestama võimalike tagajärgedega. Kui nad tahavad teile midagi soovitada või nad kutsuvad teid kuhugi minema, peaksite ka vastuseks kellelegi helistama, soovitades talitada teistmoodi. Tehke mittestandardseid toiminguid, õppige oma mugavustsoonist lahkuma.
- Asteno-neurootilise tüübi jaoks. Kujutage ette, et olete superkangelane ja saate kõike teha. Laiendage pidevalt oma suhtlusringi, arendage huumorimeelt.
- Psühhasteeniline tüüp. Kui ilmnevad mõned hirmud, peate ette kujutama, et hirmu objekt on juba täiuslik tegu. Ärge püüdke alati järgida kehtestatud protseduure, kalduge mõnikord reeglitest kõrvale. Harjutage oma nägu lihaste lõdvestamiseks.
- Kui teil on hüpertüümiline tüüp, peate oma töökohal, kapis, asjad korda tegema. See on vajalik peas olevate mõtete korrastamiseks. Viige alustatud asjad alati nende loogilise järelduseni. Koostage päevik, märkige sinna kõik oma ülesanded, kavandage tegevused.
- Kui olete tundlik tüüp, siis peate ennast iga võidu eest kiitma. Võite teha spetsiaalse plakati, millel märkida oma teenete ja saavutused. Kasulik on pöörduda huumorimeele poole, see vähendab ebamugavustunnet..
Psühholoogi abi
Kui inimene ei suuda rõhutamisele ise vastu panna, võib ta abi otsida spetsialistilt. Rakendatakse järgmisi psühhoteraapia meetodeid.
- Individuaalsed vestlused. Patsiendile räägitakse tema haavatavustest, kuidas iseloomuomadusi tasakaalustada.
- Rühmatunnid. Inimesed, kellel on sarnased rõhuasetused, kogunevad, räägivad teemal, mis on kasulik kõigile. Psühholoog õpetab, milline käitumine on erinevates olukordades produktiivne, räägib inimestega õige suhtlemise reeglitest, selgitab, kuidas suhelda pereliikmetega.
- Pereteraapia. Õppeprotsessi on kaasatud kogu pere. Suhete parandamine, pereõhkkonna parandamine.
- Psühholoogilised koolitused. Klassid, mis õpetavad, kuidas teatud olukordades õigesti käituda.
- Psühhodraama tehnika. See on grupimeetod, mis põhineb põneva olukorra loomisel. Abi antakse õige käitumise kujundamisel, suhtlemisel pereliikmetega.
Nüüd teate, mis on inimese iseloomu rõhutamine. Nagu näete, vajab see nähtus mõnikord parandamist. Kui leiate end seisundist, millel on teie elule negatiivne mõju, minge psühholoogi või psühhoterapeudi vastuvõtule. Võite proovida ka ise hakkama saada, iseseisvalt. Peamine on mitte olla jõude, sest sa väärid paremat elu.
Iseloomu rõhutamine: liigitamine, põhjused ja ravi
Karakteri rõhutamine - teatud isiku liiga väljendunud iseloomuomadused, mida ei peeta patoloogilisteks, vaid need on normi äärmuslikud versioonid.
Need tekivad üksikisiku ebaõige kasvatamise tõttu lapsepõlves ja pärilikkuse tõttu. Seal on suur hulk rõhumärke, mida iseloomustavad nende enda omadused..
Enamasti esinevad need noorukieas..
Aktsentatsioon (rõhutatud isiksus) - psühholoogias kasutatav määratlus.
Seda mõistet mõistetakse kui ebakõla iseloomu kujunemisel, mis avaldub tema individuaalsete omaduste liigses väljendamises, mis põhjustab indiviidi suurenenud haavatavust teatud liiki mõju suhtes ja raskendab kohanemist teatud konkreetsetes olukordades. Karakteri rõhutamine tekib ja areneb lastel ja noorukitel.
Mõiste "aktsentatsioon" võttis esmakordselt kasutusele saksa psühhiaater K. Leonhard.
Ta nimetab iseloomu rõhutamist liiga väljendatud individuaalseteks isiksuseomadusteks, millel on võime ebasoodsate tegurite mõjul minna patoloogilisse seisundisse.
Leonhard kuulub nende esimese liigitamise katsesse. Ta väitis, et suurel osal inimestest on teravad iseloomuomadused..
Siis arutas seda küsimust AE Lichko. Iseloomu rõhutamise all mõistis ta oma normi äärmuslikke variante, kui teatud tunnused on ülemäära tugevnenud. Samal ajal märgitakse valikulist haavatavust, mis viitab teatud psühhogeensetele mõjudele. Mis tahes rõhuasetust ei saa esitada vaimse haigusena.
Rõhutatud tegelaskuju tekib ja areneb paljude põhjuste mõjul. Kõige elementaarsem on pärilikkus. Esinemise põhjuste hulka kuulub ka noorukieas ebapiisav suhtlemine nii eakaaslaste kui ka vanematega..
Lapse (pere ja sõprade) sotsiaalne keskkond, vale kasvatusstiil (ülekaitse ja hüpoteenne hooldus) mõjutavad teritatud iseloomujoonte ilmnemist. See viib suhtluse puudumiseni.
Isiklike vajaduste rahuldamata jätmine, alaväärsuskompleks, kroonilised närvisüsteemi haigused ja füüsilised vaevused võivad samuti esile tuua rõhuasetuse.
Statistika kohaselt täheldatakse neid ilminguid inimestel, kes töötavad valdkonnas "inimene-inimene":
- õpetajad;
- meditsiini- ja sotsiaaltöötajad;
- sõjavägi;
- näitlejad.
On tegelaskujude rõhuasetusi, mille eristasid A.E. Lichko ja K. Leonhard. Esimene pakkus esile rõhutuste tüpoloogia, mis koosnes 11 tüübist, millest kumbagi iseloomustab noorukieas täheldatavad spetsiifilised ilmingud. Lisaks tüüpidele tõi Lichko esile rõhutamise tüübid, mis erinevad sõltuvalt raskusastmest:
- selgesõnaline aktsent - normi äärmuslik versioon (iseloomuomadused väljenduvad kogu elu);
- varjatud - tavaline variant (inimesel ilmnevad teravad iseloomujooned ainult rasketes oludes).
Rõhutuste tüübid vastavalt A. E. Lichkole:
|Vaade||Manifestatsioonid|
|Hüpertensiivne||On suurenenud aktiivsus ja meeleolu. Sellised isikud ei talu üksindust ja üksluisust elus. Nad armastavad suhtlemist, on kalduvus hobide ja hobide sagedasele muutumisele. Alustamist lõpetavad nad harva|
|Tsükloid||Märgitakse tsüklilisi meeleolumuutusi hüpertüümsest düsfooriliseks (vihaseks)|
|Emotsionaalselt labiilne||Ebamõistlikud ja sagedased meeleolumuutused. Inimesed on ülitundlikud. Nad väljendavad avalikult oma positiivseid emotsioone ümbritsevate inimeste suhtes. Märgitakse reageerimisvõimet, altruismi ja seltskondlikkust|
|Tundlik||Selliseid inimesi iseloomustab alaväärsustunne. Märgitakse suurenenud nähtavust. Huvid seisnevad intellektuaalses ja esteetilises valdkonnas|
|Asteno-neurootiline||Tekib suurenenud tujukus ja pisaravool. Sellised inimesed väsivad ja kurnavad kiiresti, selle ärrituvuse taustal tekib sageli.|
|Skisoid||Selliseid inimesi iseloomustab eraldatus ja armastus veeta aega üksi. Noorukitele on omane, et nad ei suhtle eakaaslastega. Neile meeldib olla täiskasvanute ringis|
|Psühhasteeniline||Selle iseloomuga isikud on altid ettevaatlikkusele ja järelemõtlemisele. Nad võtavad iga olukorra kohta otsuse langetamiseks palju aega, nad kardavad vastutust. Enesekriitiline|
|Epileptoid||Käitumist iseloomustavad viha puhangud teiste inimeste vastu. On suurenenud erutuvus ja pinge|
|Hüsteroid||Neile meeldib olla tähelepanu keskpunktis. On altid demonstratiivsele enesetapule ja kardavad teiste naeruvääristamist|
|Konformaalne||Sõltub teistest inimestest. Esitage asutusele. Püüdke mitte teistest erineda|
|Ebastabiilne||Iha erinevate huvide ja hobide järele. Sellised inimesed on laisad. Neil pole oma tulevikuplaane.|
Leonhard määratles 12 tüübist koosneva tähemärkide rõhuasetuse. Mõni neist langeb kokku A.E. Lichko tüpoloogiaga. Ta uuris täiskasvanute tegelaste tüpoloogiat. Liigid on jagatud kolme rühma:
- 1. temperament (hüpertüümiline, düstüümiline, ülendatud, ärev ja emotsionaalne);
- 2. tegelane (demonstratiivne, kinni jäänud ja erutuv);
- 3. isiklik tasand (ekstravertne ja introvertne).
Rõhutuste tüübid K. Leonhardi järgi:
|Vaade||Iseloomulikud märgid|
|Hüpertensiivne||Valmisolek kontakti luua igal ajal. Suhtlemise ajal on väljendunud näoilmed ja žestid. Nad on energilised ja ennetavad. Mõnel juhul esineb konflikte, ärrituvust ja kergemeelsust|
|Düstüümiline||Seltskondlikkuse puudumine. Pessimistlik ja melanhoolne meeleolu ja tulevikupilt|
|Tsükloid||Sagedased ja järsud meeleolumuutused. Meeleolust sõltub käitumine ja suhtlemisviis ümbritsevate inimestega.|
|Põnev||Viivitatud verbaalsed ja mitteverbaalsed reaktsioonid olukorrale. Kui inimene on emotsionaalselt erutatud, siis märgitakse ärrituvust ja agressiivsust.|
|Kinni||Igavust on. Nad on altid ehitamisele ja pahameelele. Mõnel juhul suudavad sellised inimesed kätte maksta.|
|Pedantiline||Konfliktides on nad passiivsed. Äritegevuses märgitakse kohusetundlikkust ja täpsust. Igavust kiputakse tegema|
|Ärev||Ärevus tekib koos sellega ja ilma. Sellised isikud on ebakindlad|
|Emotsioon||Nad tunnevad end mugavalt ainult lähedaste inimeste juures. Märgitakse võimet kaasa tunda ja siiralt rõõmustada kellegi teise õnne üle. Seal on suurenenud tundlikkus|
|Demonstratiivne||Sellised isikud püüavad asuda juhtpositsioonile. Nad on kunstilised. Märgitakse mittestandardset mõtlemist, isekust, silmakirjalikkust ja kalduvust kiidelda|
|Ülendatud||Nad armastavad suhelda, altruistid. Kiputakse tegema impulsiivseid tegevusi|
|Extrovertne||Seda tüüpi isikud loovad meelsasti inimestega kontakte, neil on palju sõpru. Need ei ole vastuolulised, kergesti alluvad kellegi teise mõjule. Mõnikord märgitakse löövet ja kalduvust kuulujutte levitada|
|Introvertne||Märgitakse sulgemist, kalduvust fantaseerida ja üksindust|
A.E.Lichko sõnul on enamik tüüpe teravdatud noorukieas. Teatud tüüpi rõhutused esinevad konkreetses vanuses. Tundlik tekib ja areneb 19. eluaastaks. Skisoid varases lapsepõlves ja hüpertüümiline noorukieas.
Iseloomu rõhutusi ei leidu mitte ainult puhtal kujul, vaid ka segavormis (vahepealsed tüübid). Rõhuasetuse ilmingud on ebastabiilsed, need kipuvad mõnel eluperioodil kaduma. Iseloomu rõhutatakse 80% -l noorukitest. Mõned neist võivad ebasoodsate tegurite mõjul muutuda hilisemas eas vaimuhaiguseks..
Karakteri aktsentide väljatöötamisel eristatakse kahte muutuste rühma: mööduvad ja püsivad. Esimene rühm jaguneb ägedateks emotsionaalseteks reaktsioonideks, psühholaadseteks häireteks ja psühhogeenseteks psüühikahäireteks..
Ägedaid afektiivseid reaktsioone iseloomustab asjaolu, et sellised inimesed kahjustavad ennast erineval viisil, on enesetapukatseid (intrapunitiivsed reaktsioonid).
See käitumine toimub tundliku ja epileptoidse rõhuasetusega..
Ekstrapunitiivseid reaktsioone iseloomustab agressiooni nihkumine juhuslike isikute või objektide suunas. Tüüpiline hüpertüümilise, labiilse ja epileptoidse rõhuasetuse jaoks. Immuunvastust iseloomustab asjaolu, et inimene väldib konflikte. Esineb ebastabiilse ja skisoidse rõhuasetusega.
Mõnel inimesel on demonstratiivsed reaktsioonid. Psüühilised rikkumised avalduvad kergemates väärtegudes ja kuritegudes, hulkumises. Seksuaalne hälbiv käitumine, soov kogeda joobeseisundit või kogeda ebatavalisi aistinguid alkoholi ja narkootikumide tarvitamise kaudu esineb ka seda tüüpi inimestel.
Rõhutuste taustal arenevad neuroosid ja depressioon. Püsivaid muutusi iseloomustab üleminek eksplitsiitselt iseloomu rõhutamise tüübilt varjatud tüübile..
Võimalikud psühhopaatilised reaktsioonid pikaajalise stressiga ja kriitilise vanusega.
Püsivate muutuste hulka kuulub aktsenditüüpide teisendamine teisest lapse ebaõige kasvatamise tõttu, mis on võimalik ühilduvate tüüpide suunas.
Klassifikatsioon, moodustumistegurid ja käsitlus rõhuasetusega
Rõhumärgid on liiga väljendunud iseloomuomadused, mis on seotud normi äärmusliku versiooniga ja piirnevad psühhopaatiaga. Selle tunnuse abil on mõned inimese iseloomuomadused teravad, ebaproportsionaalsed isiksuse üldise hoiakuga võrreldes, mis viib teatava ebakõla tekkimiseni.
Ja kuigi rõhutatud tegelaskuju ei identifitseerita mingil juhul vaimuhaigusega, on oluline mõista, et see võib aidata kaasa psühhopatoloogiate (neuroosid, psühhoosid jne) kujunemisele..
Praktikas on väga raske leida joont, et eraldada “normaalset” rõhutatud isiksustest.
Psühholoogid soovitavad selliseid inimesi siiski meeskondades tuvastada, sest rõhutamine määrab peaaegu alati erivõimed ja psühholoogilise hoiaku konkreetsete tegevuste suhtes.
Liigitused
Märkide rõhutused raskusastmes võivad olla selged ja varjatud. Selgesõnaline aktsent on normi äärmuslik versioon, kui teatud iseloomuomadused väljenduvad kogu elu vältel.
Varjatud rõhumärkide avaldumine on tavaliselt seotud mis tahes traumaatiliste oludega, mis põhimõtteliselt on normi tavaline variant.
Inimese elu jooksul võivad rõhumärkide vormid erinevate väliste ja sisemiste tegurite mõjul üksteiseks muutuda.
Lichko klassifikatsioon
Kõige tavalisemad ja arusaadavamad tegelastüüpide klassifikatsioonid hõlmavad eelmainitud süsteeme, mille on välja töötanud Leonhard ja Lichko. Lichko uuris tegelaskujude rõhutamist suuremal määral, mida võib täheldada noorukieas, ja tema liigituses eristatakse järgmisi tüüpe:
TüüpKarakteristikud
|Hüpertensiivne||Seda tüüpi iseloomustatakse kui "üliaktiivset", millel on iseloomulik suurenenud elujõud ja meeleolu. Selliste aktsentidega isikud ei talu mingit üksluisust ja üksindust, ihkavad suhtlemist, on altid hobide ja tegevuste sagedasele muutumisele, mille tagajärjel nad alustatut harva lõpetavad|
|Tsükloid||Hüpertüümia vaheldub subdepressiivse faasiga, millel on iseloomulikud tsüklilised meeleolu muutused|
|Labile||Emotsionaalne labiilsus väljendub sagedastes ja ebamõistlikes meeleolumuutusides. Selle iseloomuomadusega inimesed on äärmiselt tundlikud, kipuvad avalikult teiste suhtes positiivseid emotsioone demonstreerima, on sotsiaalselt reageerivad ja seltskondlikud.|
|Tundlik||Tihti avalduvad tundlikud rõhutamised alaväärsuskompleksis, häbelikkuses ja suurenenud muljetatavuses. Selliste isikute huvid seisnevad sageli intellektuaalses ja esteetilises sfääris.|
|Asteno-neurootiline||See avaldub tujukuse, kahtlustuse, suurenenud ärrituvuse, kiire väsimuse korral igas vaimses töös|
|Skisoid||Skisoidi tüüpi isikud on tavaliselt väga kinnised, eelistavad üksindust. Kui me räägime noorukitest, siis nad ei pruugi üldse oma eakaaslastega ühendust võtta, eelistades olla täiskasvanute seltsis. Välise ükskõiksusega täidab selliste isikute sisemaailm sageli mitmesuguseid fantaasiaid ja hobisid.|
|Psühhasteeniline||Psühhasteenilise tüübi aktsendiga inimesed on altid sisevaatlusele, pikaajalisele kõhklusele, kui on vaja otsust teha, hirm vastutuse ees, enesekriitika|
|Epileptoid||Isiku iseloomulikud tunnused määrab autoritaarsus, suurenenud erutuvus, pinge, ärrituvus vihahoogudega|
|Hüsteroid||Hüsteerilised isiksused tahavad alati olla tähelepanu keskpunktis, nad on enesekesksed, kardavad saada naeruvääristuse objektiks, kalduvad demonstratiivsele enesetapule|
|Konformaalne||Inimene kaldub vaikselt alluma autoritaarsematele isikutele, püüab mitte teistest millegagi erineda, olles tegelikult oportunist|
|Ebastabiilne||Seda tüüpi inimestel on sageli isu mitmesuguste meelelahutuste järele, laiskus, tuleviku ja tööalaste huvide puudumine|
Leongradi klassifikatsioon
Paljuski on Leongradi pakutud iseloomutüüpide klassifikatsioon sarnane, kes uuris iseloomu rõhutamist peamiselt täiskasvanutel ja tuvastas järgmised tüübid:
TypeCharacteristic
|Hüpertensiivne||Jututus, valmisolek alati kontakti luua, väljendunud näoilmed ja žestid, energia ja algatusvõime, mõnikord konfliktid, kergemeelsus ja ärrituvus|
|Udune||Eelmise tüübi vastand, mida iseloomustab madal kontakt ning üldiselt pessimistlik meeleolu ja passiivsus|
|Tsükloid||Sagedased meeleolu muutused, millest sõltub käitumine ja suhtlemisviis ümbritsevate inimestega|
|Põnev.||Seda iseloomustavad viivitatud mitteverbaalsed ja verbaalsed reaktsioonid, kuid emotsionaalse erutuse korral võivad ilmneda ärrituvus ja isegi agressioon|
|Kinni.||Igavus, arendav, pahameelne ja mõnikord isegi kättemaksuhimuline|
|Pedantiline||Konfliktides osaleb selline indiviid tavaliselt passiivse vaatlejana, teda eristab kohusetundlikkus ja täpsus, kuid ta on kalduv formalismile ja igav|
|Ärev||Depressioon, enesekindlus, hoolsus|
|Emotsioon||Sellised isiksused tunnevad end mugavalt ainult valitud lähedaste inimeste ringis, suudavad kaasa tunda ja kellegi teise õnne üle siiralt rõõmu tunda, eristuvad pisaravoolu ja suurenenud tundlikkusega|
|Demonstratiivne||On väljendunud soov juhtimise, kunstilisuse, mittestandardse mõtlemise, egoismi, silmakirjalikkuse, kalduvuse üle kiidelda|
|Ülendatud||Jututavus, altruism, kalduvus impulsiivsetele toimingutele|
|Extrovertne||Seda tüüpi isiksused loovad tavaliselt hõlpsasti kontakti, neil on palju sõpru, neid eristatakse konfliktita, kuid nad alistuvad üsna hõlpsalt teiste inimeste mõjule, teevad mõnikord löövaid tegevusi, kalduvad levitama kuulujutte|
|Introvertne||See tüüp erineb eelmisest madala kontaktiga. Introvertsed isiksused näitavad kalduvust filosofeerimisele, üksindusele, terviklikkusele, vaoshoitusele, kangekaelsusele|
Leongaradi klassifikatsiooni üheks modifikatsiooniks on Shmisheki süsteem, kes tegi ettepaneku jagada rõhutüübid temperamendi ja iseloomu rõhutamiseks.
Niisiis omistas ta temperamendi rõhuasetustele hüpertüümi, düstüümi, tsüklotüümi, ärevust, ülendamist ja emotsionaalsust..
Kuid autor omistas erutuvust, kinnikiilumist, demonstratiivsust ja pedantsust otse tegelaskuju rõhutamistele.
Näited
Kõige silmatorkavamad näited tegelaskujude rõhutamise tüüpidest võivad olla tänapäevaste animafilmide ja kirjandusteoste populaarsed kangelased, kellel on selgelt väljendunud isikuomadused..
Näiteks ebastabiilset või düstüümilist isiksusetüüpi illustreerib hästi tuntud lasteteose "Buratino seiklused" kangelane Pierrot, kelle meeleolu on tavaliselt kõle ja masendunud ning suhtumine ümbritsevatesse sündmustesse pessimistlik.
Karupoeg Puhhi teemalise multifilmi Eeyore eesel sobib kõige paremini asteenilisele või pedantsele tüübile. Seda iseloomu eristab seltsimatus, hirm pettumuse pärast, mure oma tervise pärast..
Kuid Valge rüütli kuulsast teosest "Alice Imedemaal" võib ohutult omistada ekstravertsele skisoidtüübile, mida iseloomustavad intellektuaalne areng ja seltsimatus..
Alice ise on pigem tsükloidset tüüpi, mida iseloomustab suurenenud ja vähenenud aktiivsuse vaheldumine vastavate meeleolumuutustega. Don Quijote Cervantese tegelaskuju ilmutatakse sarnaselt..
Labiilne (emotsionaalne) tegelaskujunduse tüüp ilmneb printsess Nesmeyanas, kuid A.S..
Puškini "Kalamehest ja kalast" on tüüpiline konformse (ekstravertse) tüübi esindaja, kellel on lihtsam teiste arvamusega kohaneda kui oma seisukohta kaitsta..
Paranoiline (kinni jäänud) tüüp on iseloomulik enamusele enese motiveeritud ja enesekindlatele superkangelastele (Ämblikmees, Superman jt), kelle elu on pidev võitlus.
Moodustumistegurid
Rõhutatud iseloom kujuneb reeglina erinevate tegurite kombinatsiooni mõjul. Pole kahtlust, et selles mängib ühte võtmerolli pärilikkus ehk mõned kaasasündinud isiksuseomadused. Lisaks võivad rõhumärkide välimust mõjutada järgmised asjaolud:
- Sobiv sotsiaalne keskkond. Kuna tegelaskuju kujuneb juba varases lapsepõlves, on isiksuse arengule kõige suurem mõju last ümbritsevatel inimestel. Ta kopeerib alateadlikult nende käitumist ja võtab vastu nende omadused;
- Hariduse deformeerimine. Vanemate ja teiste ümbritsevate inimeste vähene tähelepanu, liigne hooldusõigus või rangus, emotsionaalse läheduse puudumine lapsega, liigsed või vastuolulised nõudmised jne;
- Isiklike vajaduste rahuldamata jätmine. Autoritaarse valitsustüübiga perekonnas või koolis;
- Suhtluse puudumine noorukieas;
- Alaväärsuskompleks, ülehinnatud enesehinnang või muud ebaharmoonilise minapildi vormid;
- Kroonilised haigused, eriti närvisüsteemi mõjutavad haigused, füüsilised puuded;
- Elukutse. Statistika järgi täheldatakse iseloomu rõhutamist sagedamini selliste ametite esindajate hulgas nagu näitlejad, õpetajad, meditsiinitöötajad, sõjavägi jne..
Teadlaste sõnul avaldub iseloomu rõhutamine sageli puberteedieas, kuid nende suureks saades muutub see varjatud vormiks..
Vaadeldava nähtuse tekke osas näitavad mitmed varasemad uuringud, et üldiselt ei saa kasvatus ise luua tingimusi, milles võiks tekkida näiteks skisoidne või tsükloidne isiksuse tüüp. Teatud peresuhete (lapse liigne järeleandmine jne) korral.
on täiesti võimalik, et lapsel tekib hüsteeriline iseloomu rõhutamine jne. Päriliku eelsoodumusega inimestel on väga sageli rõhutüüpe.
Funktsioonid:
Iseloomu rõhutusi ei leidu mitte ainult nende "puhtal" kujul, mis on kergesti klassifitseeritav, vaid ka segatud kujul. Need on nn vahepealsed tüübid, mis saavad mitme erineva tunnuse samaaegse arengu tulemuseks..
Nende isiksuseomadustega arvestamine on laste kasvatamisel ja noorukitega suhtlemise loomisel väga oluline..
Kindla tegevuse liiki eelsoodumuse kindlakstegemisel on kutse valimisel vaja arvestada ka rõhutatud tegelase tunnustega..
Väga sageli võrreldakse rõhutatud tegelast psühhopaatiaga. Siinkohal on oluline arvestada ilmse erinevusega - rõhutuste avaldumine ei ole pidev, kuna aja jooksul võivad need muuta raskusastet, siluda või täielikult kaduda.
Soodsates eluoludes suudavad rõhutatud iseloomuga isikud isegi endas paljastada erilisi võimeid ja andeid. Näiteks võib kõrgendatud tüübiga inimene avastada kunstniku, näitleja vms ande..
Mis puutub rõhumärkide avaldumisse noorukieas, siis antud probleem on praegu väga aktuaalne. Statistika järgi on peaaegu 80% noorukitel iseloomu rõhuasetused..
Ja kuigi neid funktsioone peetakse ajutisteks, räägivad psühholoogid nende õigeaegse tunnustamise ja parandamise olulisusest..
Fakt on see, et mõned väljendunud rõhud mõne ebasoodsa teguri mõjul võivad vaimuhaigusi muuta juba täiskasvanueas.
Ravi
Liiga väljendunud iseloomu rõhutamine, mis viib isiksuse ilmse ebakõla tekkimiseni, võib tõepoolest vajada teatud ravi. Oluline on rõhutada, et vaadeldava probleemi teraapia peaks olema lahutamatult seotud põhihaigusega..
Näiteks on tõestatud, et korduvate traumaatiliste ajukahjustuste korral rõhutatud iseloomu taustal on võimalik psühhopaatiliste häirete teke. Hoolimata asjaolust, et tegelaskujude rõhutamist iseenesest ei peeta psühholoogias patoloogiateks, on nad psüühikahäiretele üsna mitmel viisil üsna lähedased..
Eelkõige on rõhutatud iseloom üks psühholoogilisi probleeme, mille puhul ei ole alati võimalik ühiskonnas normaalset käitumist säilitada..
Spetsiaalsete psühholoogiliste testide läbiviimisel, kasutades sobivaid küsimustikke, diagnoositakse selged ja varjatud iseloomu rõhutused.
Ravi määratakse alati individuaalselt, sõltuvalt rõhutamise konkreetsest tüübist, selle põhjustest jne..
Reeglina viiakse korrektsioon läbi psühhoteraapia abil üksikisiku, perekonna või grupi vormis, kuid mõnikord võib määrata täiendavat ravimiteraapiat.
Karakteri rõhuasetuse klassifikatsioon K. Leonhardi järgi
Jätkates isiksuse iseloomutüpoloogia teemat, tuletan meelde, et rõhuasetus on väljendunud iseloomuomadus, mis ei lähe kaugemale inimese psühholoogia ja käitumise kõrvalekallete normist. Rõhuasetus on kõige selgem teatud inimese jaoks ebasoodsates eluoludes. See mõjutab inimese käitumist ja suhtumist teistesse.
Eelmises artiklis kirjeldasin A.E. Lichko klassifikatsiooni ja mainisin, et see on kooskõlas saksa teadlase, psühhiaatri K. Leonhardi klassifikatsiooniga, need omamoodi täiendavad üksteist. Ma peatun sellel üksikasjalikumalt..
Karakteri rõhutamise tüübid K. Leonhardi järgi
Karl Leonhard (1904 - 1988)
Klassifikatsioon põhineb inimese suhtlemisstiili hindamisel välismaailmaga.
Kinni (jäik) tüüp
Mõõdukalt seltsiv, kaldub moraliseerima, vaikiv. Konfliktides on selline inimene tavaliselt initsiaator. Tundlik sotsiaalse õigluse suhtes.
Ettevõte, mille heaks ta tegeleb, püüab tõhusalt tegutseda, saavutada kõrgeid tulemusi igas tegevuses, esitades endale kõrgendatud nõudmisi. Ambitsioonikas, armukade, mõnikord liiga ülemeelik.
Tööl esitab ta alluvatele kõrgendatud nõudmisi, perekonnas on ta ka ülinõudlik.
Põnev
Seda iseloomustab vähene kontakt suhtlemisel, verbaalsete ja mitteverbaalsete reaktsioonide aeglus. Nad on sageli sünged, igavad, altid väärkohtlemisele ja konfliktidele, milles nad ise on aktiivne ja provokatiivne pool..
Nad on perekonnas väga domineerivad, meeskonnas on nad lugupidamatud. Kui nad on rahulikus emotsionaalses seisundis, on nad kohusetundlikud ja korras, nad armastavad loomi ja väikseid lapsi..
Emotsionaalses erutusseisundis kontrollivad nad aga halvasti oma käitumist, on ärritunud ja kiired..
Demonstratiivne
Seda tüüpi nimetatakse mõnikord hüsteeriliseks. Seda tüüpi inimesed loovad kergesti kontakte, püüdlevad juhtimise poole, armastavad võimu ja kiitust. Nad kohanevad kiiresti inimestega, kuid on välise pehmusega altid intriigidele.
Nad häirivad teisi enesekindluse ja suurte nõuete tasemega. Reeglina tekitavad nad ise konflikte, kuid kaitsevad end samal ajal aktiivselt. Seda tüüpi inimesed on kunstilised, viisakad, mõtlemisel ja näitlemisel erakordsed.
Inimesi tõrjuvad nende negatiivsed jooned: praalimine, töölt kõrvale hoidmine, silmakirjalikkus, isekus.
Pedantiline
Kohusetundlik, tõsine, usaldusväärne, täpne. Nad satuvad konfliktidesse harva. Tööl seavad nad meeskonnaliikmetele arvukalt vorminõudeid, käituvad nagu bürokraadid. Nende formaalsus ja nurin häirivad teisi väga. Perekond nõuab liigset täpsust ja korda.
Hüpertensiivne
Seda iseloomustab liigne kontakt, jutukus. Sellel tüübil on väljendunud žestid, näoilmed ja pantomiim. Suhtlemise ajal kalduvad nad teemast kõrvale või muudavad seda. Ärge sallige kommentaare.
Nad on ennetavad, energilised, täis optimismi, ihkavad tegutseda. Kuid nad on sageli konfliktide õhutajad, on kergemeelsed, ei kohelda alati kohusetundlikult kohusetundlikult..
Neile ei meeldi üksindus, jäik distsipliin ja üksluine töö.
Udune
Teda iseloomustab madal kontakt, lakooniline kõne ja domineeriv pessimistlik meeleolu. Need on tavaliselt diivanikartulid, väldivad lärmakaid ettevõtteid ja pidusid, elavad eraldatud eluviisi..
Nad satuvad kergesti konfliktidesse. Varustatud põhjaliku hõnguga, tõsine, kohusetundlik. Kas teil on kõrgendatud õiglustunne.
Kauget tüüpi iseloomustab mõtlemise aeglus, passiivsus, loidus, individualism.
Tsükloid (tsüklotüümne, afektiivselt labiilne, ebastabiilne)
Tsükloide iseloomustab sagedane meeleolu kõikumine, üleolevus inimestega suhtlemisel. Kõrge meeleolu perioodil on nad seltskondlikud, depressiivsel perioodil suletud. Emotsionaalse tõusu ajal käituvad nad nagu hüpertüümilise iseloomu rõhutavad inimesed ja majanduslanguse ajal - düstüümilised.
Ülendatud (afektiivne-ülendatud)
Seda tüüpi inimesi iseloomustab kõrge kontakt, armastus, jutukus. Nad vaidlevad sageli, kuid ei vii asja avalike konfliktideni, vaidluses võivad nad olla nii aktiivsed kui passiivsed osapooled.
Nad peavad kalliks oma sugulasi ja sõpru, nad on nendega väga seotud ja tähelepanelikud. Kalduvad kaastundele, on altruistlikud, hea maitsega, suudavad näidata helgeid ja siiraid tundeid.
Nende negatiivsed jooned: hetkemeeleoludest kinnipidamine, ärevus.
Ärev
Seda tüüpi iseloomustab madal kontakt, häbelikkus, enesekindlus ja sageli domineerib alaealine meeleolu. Nad satuvad inimestega harva konflikti, mängides neis ainult passiivset rolli. Nad on sageli naeruvääristamise ja patuointe sihtmärgid. Nad on sõbralikud, enesekriitilised, täidesaatvad.
Emotsioon
Seda tüüpi tegelaskuju rõhutavad inimesed eelistavad suhelda eliidi kitsa ringiga, kellest nad suurepäraselt aru saavad. Neil on konfliktides passiivne roll, nad üritavad neid vältida. Nad on tundlikud, kuid kannavad endas pahameelt. Liiga tundlik ja nutune. Omab keskendumist, kõrgendatud kohusetunnet, hoolsust.
Extrovertne
Neid eristab kõrge kontakt, neil on palju sõpru ja tuttavaid. Nad on jutukad, isegi jutukad, avatud igasugusele teabele..
Suhtlemisel ei hõivata nad juhtivatel kohtadel, nad eelistavad kuuletuda, olla varjus. Executive, alati valmis teist tähelepanelikult kuulama.
Negatiivsed jooned: mõju, mõtlematus, kergemeelsus, kirg meelelahutuse vastu, kalduvus kuulujutte ja kuulujutte levitada.
Introvertne
Neid iseloomustab väga madal kontakt, eraldatus, reaalsusest irdumine ja kalduvus filosofeerida. Konflikt ainult siis, kui teised häirivad nende privaatsust. Nad armastavad üksindust. Nad on põhimõttekindlad, reserveeritud, kindlate veendumustega. Kuid nad on visa, mõtlemises jäik, kalduvad oma vaatepunkti või ideid visalt kaitsma, ükskõik mis.
Lõpuks
Nagu näete, on A.E.Lichko ja K. Leonhardi tegelaskujunduste liigitused sisult sarnased. Nende iseloomulike omaduste tundmine võib aidata inimesel kindlaks määrata oma tüübi ja lähedaste inimeste tüübi.
Seetõttu on võimalik suhteid õigesti luua..
Siiski ei tohi unustada, et rõhuasetused ilmnevad inimese jaoks murettekitaval ajal, kui teda on mingid eluolud "rahustanud".
Lisaks saab üks inimene kombineerida erinevat tüüpi rõhumärkide teatud tunnuseid. Sageli ei tule mõistmine meid ümbritsevate inimeste õiges hinnangus.
Psühholoogiliste teadmiste puudumine sellistes küsimustes tekitab konfliktsituatsioone, vastuseisu, arusaamatusi nii perekonnas kui ka tööl.
Kas see meile meeldib või mitte, peame inimestega looma suhteid, ükskõik millised nad ka ei oleks, seetõttu peame mõistma inimese individuaalseid omadusi.
Inimtegelase rõhutamine: Leonhardi ja Lichko klassifikatsioon
Püüdes iseseisvalt hinnata enda või kellegi teise adekvaatsuse taset, mõtlevad inimesed sageli, kus on piir normaalse ja patoloogilise psüühika ja käitumise vahel. Mitmesugused tegelaskujude rõhutamised on määratletud kui äärmuslik kliiniline norm patoloogia piiril..
Eelmise sajandi teisel poolel, nimelt 1968. aastal, tutvustas saksa psühhiaater K. Leonhard "rõhuasetuse" mõistet. Ta määratles seda kui ebanormaalset, liiga liialdatud isiksuseomadust..
Üheksa aastat hiljem, 1977. aastal, soovitas juba nõukogude teadlane AE Lichko kasutada täpsemat ja kitsamat mõistet "märgi rõhutamine". Just need kaks teadlast (K. Leongrad ja A. E. Lichko) andsid hindamatu panuse psühholoogiateadusesse, töötades välja lähedased, üksteist täiendavad mõisted ja rõhumärkide klassifikatsioonid.
Iseloomu rõhutamine - teatud tunnuste liigne väljendamine.
Rõhuasetused on ebaharmoonia ja tasakaalutuse märk inimese sisemaailmas.
Kui mõned iseloomuomadused on liiga hüpertrofeerunud ja väljendunud, teised aga alla surutud, muutub inimene teatud psühhogeensete mõjude suhtes haavatavaks ja tal on raskusi normaalse elustiili säilitamisel.
Teatud iseloomuomaduste liigset rõhutamist ja teravust tajub inimene ja tema keskkond omamoodi psühholoogilise probleemina, mis segab elu ja seetõttu liigitatakse see ekslikult psüühikahäireks.
Erinevused isiksuse rõhutamise ja isiksushäire vahel
- Mõju konkreetsele elualale. Rõhk avaldub konkreetsetes stressi- ja kriisiolukordades, mis mõjutavad ühte eluvaldkonda. Isiksushäire mõjutab inimese kõiki eluvaldkondi.
- Ajalikkus. Sagedamini avaldub iseloomu rõhutamine noorukitel ja vahel ka täiskasvanueas. Tõsised psüühikahäired tekivad ja süvenevad hiljem inimese elus.
- Sotsiaalse väärkohtlemise lühike kestus või selle täielik puudumine. Sotsiaalne väärkohandamine on osalise või täieliku kaotuse indiviidi võime kohaneda sotsiaalse keskkonna tingimustega. Rõhutamine, erinevalt isiksushäirest, ei takista inimest ühiskonnas kohanemast ja täieõiguslikuks liikmeks olemist või lühiajalist "rahutust"..
- Iseloomu rõhutamine võib olla psühhopaatia tekke tõukejõuks ainult siis, kui traumaatilised tegurid ja mõjud on liiga tugevad ja pikaajalised. Samuti võib selline negatiivne mõju põhjustada ägedaid emotsionaalseid reaktsioone ja närve..
Rõhumärkide klassifikatsioon Leonhardi järgi
Saksa teadlase K. Leonhardi pakutud kõige esimest aktsendide teaduslikku klassifikatsiooni peetakse samuti tähemärkide tüpoloogiaks. See põhineb indiviidi suhtlemisstiili hindamisel teda ümbritsevate inimestega..
K. Leonhardi sõnul kaheteistkümne rõhutüübi lühikirjeldus:
- Hüpertensiivne - aktiivne, optimistlik, seltskondlik, ennetav, vastutustundetu, vastuoluline, ärrituv.
- Eristatud - tõsine, kohusetundlik, õiglane, passiivne, aeglane, pessimistlik.
- Tsükloid - tüüp, mis vaheldumisi avaldub hüpertüümilise ja düstüümisena.
- Põnev - kohusetundlik, hooliv, tülitsev, ülemusetu, ärrituv, kiiremeelne, vaistule orienteeritud.
- Stuck - sihipärane, tahtejõuline, nõudlik, kahtlane, pahameelne, kättemaksuhimuline, armukade.
- Pedantiline - konfliktitu, korralik, kohusetundlik, usaldusväärne, igav, otsustusvõimetu, formalistlik.
- Ärev - sõbralik, täidesaatev, enesekriitiline, kartlik, arg, alistuv.
- Emotsioon - lahke, kaastundlik, õiglane, pisarav, liiga haavatav ja heasüdamlik.
- Demonstratiivne - enesekindel, erakordne, karismaatiline, arvamuslik, egoistlik, edev, uhke, silmakirjalik, altid petmisele.
- Ülendatud - emotsionaalne, armunud, altruistlik, püsimatu, muutlik, kalduv paanikale ja liialdustele.
- Ekstravert - aktiivne, lahkuv, sõbralik, kergemeelne, lühinägelik, allutatud välismõjudele.
- Introvertne - vaoshoitud, põhimõtteline, konfliktitu, mõistlik, väljastpoolt vähe mõjutatud, kinnine, kangekaelne, jäik.
Lichko aktsentide klassifikatsioon
AE Lichko järgi iseloomu rõhutamise liigituse eripära on see, et nõukogude teadlane ehitas selle noorukite ja noorte meeste hälbiva käitumise vaatluste tulemuste põhjal. Selle teoreetiliseks aluseks oli K. Leonhardi ja Nõukogude psühhiaatri P. B. Gannushkini töö.
A.E. Lichko sõnul ilmnevad iseloomu rõhutamised kõige rohkem noores eas, hiljem kaotavad nad teravuse, kuid võivad ebasoodsates oludes süveneda..
A.E. Lichko töötas noorukitega, kuid ei piiranud oma kontseptsiooni ulatust rangelt selle vanuseperioodiga.
Tähemärkide rõhutüüpide klassifikatsioon A.E. Lichko järgi:
Nad on üliaktiivsed, liikuvad, seltsivad, rõõmsameelsed inimesed. Nende tuju on reeglina alati kõrge. Samal ajal on nad rahutud, distsiplineerimata, konfliktsed, kergesti, kuid pealiskaudselt kantavad, liiga enesekindlad, kalduvad oma võimeid üle hindama, kiitlevad. Sellistele inimestele meeldivad rahutud ettevõtted, põnevus ja risk..
Hüpertüümsust täheldatakse sel juhul ühe kuni kolme nädala jooksul ja seejärel asendatakse see subdepressiooniga (kerge depressioon). Pidev ülendatud ja masendunud meeleolu muutumine on andnud põhjust seda tüüpi rõhutamiseks..
Meeliülendava meeleolu perioodidel on selline inimene rõõmsameelne, ennetav, seltskondlik. Kui meeleolu muutub, ilmnevad kurbus, apaatia, ärrituvus ja soov üksinduse järele. Subdepressiooniperioodidel reageerib tsükloidi tüüp kriitikale ja väiksematele muredele väga teravalt.
Seda tüüpi rõhutus erineb eelmisest terava ja sageli ettearvamatu meeleolu muutusega. Iga väike asi võib seda põhjustada. Depressioonis olles otsivad sellised inimesed lähedaste tuge, ei eralda ennast, vaid pöörduvad abi saamiseks, paluvad seda, vajavad meeleolu ja meelt lahutama..
Labiilne isiksus on sensuaalne ja tundlik, teiste suhtumist tunnetab ja mõistab ta väga peenelt. Sellised inimesed on juhitud, kaastundlikud, lahked, tugevalt ja siiralt lähedastega seotud..
Seda tüüpi inimesed on distsiplineeritud ja vastutustundlikud, korralikud, kuid samas väsivad liiga kiiresti, eriti kui nad peavad tegema rasket vaimset tööd või osalema võistlustel. Rõhk avaldub ärrituvuse, kahtluse, tujukuse, hüpohondria, emotsionaalse lagunemisena juhul, kui midagi ei lähe plaanipäraselt.
Nad on väga peened, empaatilised ja haavatavad inimesed, nad tunnevad teravalt nii rõõmu kui kurbust, hirmu. Tagasihoidlikud, võõraste ees häbelikud, nad on avatud ja suhtlevad kõige lähedasemate inimestega.
Kahjuks pole need lahked ja kaastundlikud inimesed sageli enesekindlad, kannatavad madala enesehinnangu ja alaväärsuskompleksi all. Tundlikul tüübil on hästi arenenud kohusetunne, au, suurenenud moraalinõuded ja hoolsus. Nad teavad, kuidas olla sõbrad ja armastada.
Need on intellektuaalselt arenenud inimesed, kes kalduvad arutlema, filosofeerima, tegelevad sisekaemuse ja refleksioonidega. Nende iseloomu täpsus, rahulikkus, ettevaatlikkus ja usaldusväärsus on ühendatud otsustamatusega, hirm olulise vastutuse ees ja kõrged nõudmised.
Introvertsed inimesed, kes elavad omaenda sisemaailma, stabiilsete fantaasiate ja huvidega. Nad eelistavad üksindust, on lakoonilised, vaoshoitud, näitavad üles ükskõiksust, on teistele arusaamatud ja ise ei mõista teiste tundeid.
Need on julmad, võimukad, isekad ja samas vinguvad inimesed, nende meeleolu on peaaegu alati sünge ja melanhoolne. Neid iseloomustavad järgmised iseloomuomadused: armukadedus, väiklus, täpsus, pedantsus, formaalsus, täpsus, põhjalikkus, tähelepanelikkus.
Rõhutatakse egotsentrismi, kaldutakse teatraalsusse, paatosesse, kadedusse. Sellised inimesed ihkavad suuremat tähelepanu oma isikule, komplimente, kiitust, imetlust ja imetlust, nad ei salli võrdlusi halvemuse poole. Nad on aktiivsed, seltsivad, ennetavad..
Need on kergemeelsed, laisad ja jõude inimesed, neil pole reeglina õpihimu ega tööd, nad tahavad ainult puhata ja lõbutseda, ei mõtle tulevikule. Ebastabiilne tüüp ihkab absoluutset vabadust, ei salli enesekontrolli. Sellistel inimestel on kalduvus sõltuvustesse, nad on väga jutukad, avatud, abivalmid..
Need on oportunistlikud inimesed, kes püüavad mõelda ja käituda “nagu kõik teisedki” ning ühiskonnale meele järele olla. Sellised inimesed on sõbralikud ja konfliktideta, kuid nende mõtlemine ja käitumine on jäik. Konformist võib vaikselt kuuletuda autoriteedile või enamusele, unustades inimlikkuse ja moraali.
Lisaks üheteistkümnele rõhutüübile tuvastas A. E. Lichko kaks selle kraadi:
- Varjatud aktsent on normi tavaline variant, avaldub vaimsetes traumades, ei too kaasa kohanemist.
- Selgesõnaline aktsent on normi äärmuslik versioon; rõhutatud iseloomuomadused avalduvad pidevalt kogu elu jooksul, isegi vaimse trauma puudumisel.
A. E. Lichko aktsentide klassifikatsioon jääb meie aja jooksul asjakohaseks ja populaarseks.
Kokkuvõtteks võime öelda, et iseloomu rõhutamine on "esiletõstmine", mis eristab indiviidi "normaalsest" inimesest ja tema isiksuse "salves kärbest".
Rõhumärkide klassifikatsioon
Rõhutuste klassifikatsioon - ühe või teise autori väljatöötatud tegelaskujude (isiksuse) tüpoloogia.
Mõiste "aktsentatsioon" olemasolu ajal on välja töötatud mitu sellist tüpoloogiat. Neist esimene (1968) kuulub kontseptsiooni autorile Karl Leonhardile. Järgmise, alates 1977. aastast laialdasemalt tunnustatud klassifikatsiooni töötas välja Andrei Evgenievich face ja see põhines P. B. Gannushkini psühhopaatiate klassifikatsioonil, mis tehti 1933. aastal..
Leonhardi klassifikatsioon
Karl Leonhard määratles kaksteist rõhutamise tüüpi. Päritolu järgi on neil erinev lokaliseerimine..
Temperamendiks klassifitseeris Leonard loodusliku moodustisena järgmised tüübid:
- hüpertüümiline (G) - aktiivsussoov, emotsioonide poole püüdlemine, optimism, rohkematele orienteerumine, seiklus
- düstüümiline (Ds) - letargia, rõhutades eetilisi aspekte, tundeid ja hirme, keskendumine läbikukkumisele
- afektiivne-labiilne - omaduste vastastikune kompenseerimine, keskendumine erinevatele standarditele
- afektiivne-ülendatud - inspiratsioon, ülevad tunded, emotsioonide ülendamine kultuseks
- ärev (T) - häbelikkus, alandlikkus
- emotsionaalne (E) - müakosertsevist, häbelikkus, kaastunne
Iseloomu kui sotsiaalselt konditsioneeritud hariduse omistas ta tüübi:
- demonstratiivne (Dm) - enesekindlus, edevus, kiitlemine, valed, meelitused, standardiks keskendumine iseendale
- pedantne (P) - otsustamatus, kohusetundlikkus, hüpohondria, hirm ideaalidega vastuolu ees
- kinni (päike) - kahtlus, puudutus, edevus, üleminek taastumisest meeleheitesse
- põnev (Zagreb) - kuum meeleolu, mõtisklus, pedantsus, keskendumine instinktidele
Isiklikule tasandile määrati järgmised tüübid:
- ekstravertne
- introvertne
- ambivert
Väärib märkimist, et Leonhardi kasutatud ekstraversiooni ja introvertsuse mõiste on Jungi ideedele lähemal: ekstravert on Leonhardi järgi inimene, kes juhindub välistest, "objektiivsetest" stiimulitest, on vastuvõtlik keskkonna mõjule ja on sellest huvitatud, introvert - keskendunud oma "subjektiivsetele" ideedele, on välistele mõjudele vähe allutatud ja pole temast huvitatud. See ekstraversiooni ja introvertsuse mõistmine pole ainus tõsi - psühholoogias on neid omadusi kirjeldatud ka näiteks Eysenckis.
Lichiko klassifikatsioon
Hüpertensiivne
Hüpertensiivne (üliaktiivne) rõhutüüp väljendub pidevas kõrgendatud meeleolus ja elujõus, vastupandamatus tegevuses ja suhtlemisjanus, kalduvuses hajuda ja lõpetada alustatut.
Hüpertüümilise iseloomu rõhutatud inimesed ei salli monotoonset keskkonda, üksluist tööd, üksindust ja piiratud kontakte, jõudeolekut. Sellest hoolimata eristatakse neid energia, aktiivse eluasendi, seltskondlikkuse poolest ja hea tuju sõltub olukorrast vähe..
Hüpertüümilise rõhuasetusega inimesed muudavad kergesti oma hobisid, armastavad riski.
Tsükloid
Tähemärkide rõhuasetuse tsükloidset tüüpi puhul on kaks faasi - hüpertüümiline ja subdepressioonifaas. Need ei väljendu järsult, on tavaliselt lühiajalised (1-2 nädalat) ja võivad olla pikemate vaheaegadega vahele segatud. Tsükloidse rõhuasetusega inimene kogeb tsüklilisi meeleolumuutusi, kui depressioon asendub meeleolu tõusuga.
Meeleolu langusega ilmnevad sellised inimesed suurenenud tundlikkuses etteheidete suhtes, nad ei salli avalikku alandamist. Kuid nad on ennetavad, rõõmsameelsed ja seltsivad. Nende hobi on ebastabiilne, majanduslanguse ajal kipuvad nad äritegevusest loobuma. Seksuaalelu sõltub suuresti nende üldise seisundi tõusust ja langusest..
Suurenenud hüpertüümilises faasis on sellised inimesed hüpertüümilistega äärmiselt sarnased.
Labile
Labiilse rõhuasetuse tüübil on äärmiselt väljendunud meeleolu varieeruvus. Labiilse rõhuasetusega inimestel on rikkalik sensoorne sfäär, nad on tähelepanu tunnuste suhtes väga tundlikud.
Nende nõrk külg avaldub lähedaste emotsionaalse tõrjumisega, lähedaste kaotuse ja eraldatusega neist, kellega nad on seotud. Sellised isikud näitavad seltskondlikkust, head olemust, siirast kiindumust ja sotsiaalset tundlikkust..
Nad on huvitatud suhtlemisest, pöörduvad oma eakaaslaste poole, on rahul eestkostja rolliga.
Asteno-neurootiline
Asteno-neurootilist tüüpi iseloomustab suurenenud väsimus ja ärrituvus. Asteno-neurootilised inimesed on altid hüpohooniatele, neil on võistlustegevuse ajal suur väsimus. Kavandatud plaanide võimatuse mõistmise korral võivad nad ebaolulisel põhjusel kogeda äkilisi afektilisi puhanguid, emotsionaalset lagunemist. Nad on korralikud ja distsiplineeritud..
Tundlik
Tundliku rõhutüübiga inimesed on väga haavatavad, neid iseloomustab alaväärsustunne, häbelikkus ja häbelikkus. Sageli muutuvad noorukieas pilkamise objektiks. Nad suudavad kergesti üles näidata lahkust, rahulikkust ja vastastikust abi. Nende huvid asuvad intellektuaalses ja esteetilises sfääris, sotsiaalne tunnustus on nende jaoks oluline.
Psühhasteeniline
Psühhasteeniline tüüp määrab kalduvuse sisekaemustesse ja refleksioonidesse. Psühhasteenika kõhkleb otsuste tegemisel sageli ja ei salli kõrgeid nõudmisi ning vastutuse raskust enda ja teiste ees.
Sellised subjektid näitavad täpsust ja ettevaatlikkust, neile on iseloomulik enesekriitika ja usaldusväärsus. Tavaliselt on neil ühtlane meeleolu ilma järskude muutusteta..
Seksis kardavad nad sageli eksida, kuid üldiselt pole nende seksuaalelu märkimisväärne..
Skisoid
Skisoidset rõhuasetust iseloomustab indiviidi eraldatus, tema keskelolek teistest inimestest. Skisoidsetel inimestel puudub intuitsioon ja empaatia. Neil on raske emotsionaalseid kontakte luua. Omavad stabiilseid ja püsivaid huvisid.
Nad on väga lakoonilised. Sisemaailm on peaaegu alati teiste jaoks suletud ja täidetud hobide ja fantaasiatega, mis on mõeldud ainult enda "rõõmustamiseks".
Võib olla sõltuvuses alkoholist, mitte kunagi eufoorias.
Epileptoid
Epileptoidset rõhutüüpi iseloomustab indiviidi erutuvus, pinge ja autoritaarsus. Seda tüüpi rõhuasetusega inimesel on kalduvus halva melanhooliaga, ärritus afektiivsete puhangutega, viha leevendamiseks esemete otsimine.
Väike täpsus, täpsus, kõigi reeglite täpne järgimine, isegi juhtumi kahjuks, tüütab teisi, pedantsust nähakse tavaliselt omaenda inertsuse kompenseerimisena. Nad ei salli endale sõnakuulmatust ja materiaalseid kaotusi. Kuid nad on põhjalikud, tähelepanelikud oma tervise suhtes ja täpsed. Püüdke domineerida oma eakaaslaste üle.
Intiimses ja isiklikus sfääris väljendub armukadedus selgelt. Sagedased alkoholimürgituse juhtumid koos viha ja agressiivsusega.
Hüsteroid
Hüsteerilise tüübiga inimestel on väljendunud egotsentrism ja soov olla tähelepanu keskpunktis. Nad kannatavad halvasti egotsentrismi lööke, neil on hirm kokkupuute ees ja hirm naeruvääristamise ees ning nad on altid ka enesetapule. Neid iseloomustab püsivus, algatusvõime, seltsivus ja aktiivne positsioon. Nad valivad kõige populaarsemad hobid, mida saab liikvel olles hõlpsasti muuta.
Ebastabiilne
Ebastabiilne iseloomu rõhutamise tüüp määrab laiskuse, soovimatuse töö- või haridustegevuse läbiviimiseks. Nendel inimestel on tugev meelelahutus, jõude vaba aja veetmine, jõudeolek..
Nende ideaal on jätta ilma välise kontrollita ja olla omaette. Nad on seltsivad, avatud mõtlemisega, abivalmid. Nad räägivad palju. Seks on nende jaoks meelelahutusallikas, seksuaalelu algab varakult, armastustunne on neile sageli võõras.
On altid alkoholi ja narkootikumide tarvitamisele.
Konformaalne
Konformaalset tüüpi iseloomustab vastavus keskkonnale, sellised inimesed kipuvad "mõtlema nagu kõik teised". Nad ei salli drastilisi muutusi, elustereotüübi rikkumist, tuttava keskkonna äravõtmist. Nende ettekujutus on äärmiselt jäik ja ootustega väga piiratud..
Seda tüüpi rõhuasetusega inimesed on sõbralikud, distsiplineeritud ja konfliktideta. Nende arestimise ja seksuaalelu määrab nende sotsiaalne keskkond..
Halvad harjumused sõltuvad suhtumisest neisse lähimas suhtlusringkonnas, millest nad lähtuvad oma väärtuste kujundamisel.