Marylandi, College Park’i ning Singapuri ülikoolide teadlaste ühistööna valmis äsja uurimus, mille alusel võib pealtnäha süütuid robottolmuimejaid ära kasutada kuritegelikel eesmärkidel, vahendab ThreatPost.
Robottolmuimejad on aina populaarsemad ning need on äärmiselt mugav viis ennast hariliku tolmuimejaga või harjaga vehkimisest päästa.
Robotid kasutavad liikumiseks aga tarku sensoreid ning LiDAR (Light Detection and Ranging) süsteemi, mis mõõdab läbi silmale nähtamatu laseri enda ja objektide vahelist kaugust. Nii saavad tolmuimejad põrandal asuvaid takistusi vältida.
Paljusid roboteid saab ühendada ka kohalikku võrku ning enamik on isegi seotud tootjapoolse pilvega.
Pealtkuulamine nõuab esmalt roboti enda kätte saamist
Teadlased võtsid roboti ning seadistasid LiDARi ümber keskkonnast akustilisi signaale püüdma, neid töötlema, pilvest andmeid salvestama ja seejärel kurjategijale edastama.
Tegu on õnneks keeruka rünnakuga, mis nõuaks kõigepealt, et kurjategijad saaksid roboti enda valdusse.
Oskusliku kurjategija kätesse sattudes võib robottolmuimeja muutuda ideaalseks pealtkuulamisrelvaks, mida kasutada näiteks pangainfo, majaelanike harjumuste või muu kriitilise informatsiooni ammutamiseks.
Uurimuse käigus püüti kinni signaale nii arvutikõlaritest kui ka televiisorite heliribadest. Tolmuimeja 19-tunnise tööperioodi vältel koguti enam kui 30 000 signaali, millest vähemalt 90% olid töötlusjärgselt selgelt identifitseeritavad.
Lisaks eelmainitule “kostis” robotisse ka kõrvalisi helisid, nagu näiteks vaiba kraapimine, kapiuste sulgumine-avanemine või prügikoti sahisemine.
LiDAR võib sisaldada veel turvaauke
Projekti läbiviimisel valiti ohvriks Xiaomi Roborocki koristusrobot, mis on ühendatud Xiaomi pilve ökosüsteemi. See “häkiti” üle ning asendati teise tarkvaraga, mille abil robotit kontrollida.
Helide salvestamise efektiivsus sõltus suuresti distantsist ning kuulatavate helide tugevusest.
Ühtlasi lisasid teadlased, et tõenäoliselt on võimalik LiDARi süsteeme veel kuritegelikult ära kasutada. Nimelt on teoreetiliselt võimalik ennist mainitud laserite infot salvestada ning selle abil luua justkui 3D-kaart roboti töökeskkonnast.
Eelnevat arvesse võtta tasuks seega hoolega mõelda, milliseid seadmeid endale kodusesse majapidamisse võtad ja kas ilmtingimata tasub need ühendada võrku. Mitmed seadmed, samuti tolmuimejad, on nõus töötama ka ilma internetita, seega tasuks neid seadistades läbi kaaluda riskid ja saadav kasu.