Ajaleht kirjutab, et Eestis on praegu missioonil Londoni SAS 21 ja Birminghami SAS 23 reservistidest koosnevad pataljonid, mis kuuluvad brittide esimese teabe-, järelevalve- ja luurebrigaadi koosseisu. Et Ühendkuningriigi kutselised eriüksuslased on ametis missioonidel Iraagis ja Afganistanis, rakendatakse Eestis reserviste – tsiviilisikuid, kes on läbinud SASi eriüksuslaste ränkraske valikusõela ning põhjaliku ettevalmistuse. Mitmekuulise missiooni käigus makstakse neile palka sõjaväelastena, misjärel naasevad vabatahtlikud sõdurid oma tsiviilelu ja -ametite juurde.
CSASi reservistid on tõenäoliselt parimad Briti armees, vähemalt sama head, kui tavalised kutselised maaväelased. Nad on saanud eriväljaõppe kaugjärelevalveks ja luuremissioonideks,“ ütles Daily Staris nimetuks jäänud allikas.
Taolisi spetsiifilisi ülesandeid britid väidetavalt Eestis täidavadki. Ajalehe sõnul on esimest korda pärast Külma sõja lõppu Ühendkuningriigi sõjaväelased rakendatud Venemaa järele luuramiseks – täpsemalt on SASi siinsetel üksustel kasutada luuredroonid, mis jälgivad venelaste liikumist teispool Eesti-Vene piiri ja selle info põhjal analüüsitakse nende kavatsusi.
Sõjaolukorra tekkimise puhul jääksid Briti üksused väidetavalt vaenlase tagalasse, et edastada krüpteeritud teateid sealsete üksuste liikumiste kohta.
Õhtuleht palus Briti ajalehe väite kohta kommentaari ka Eesti kaitseministeeriumilt. Saabunud vastus oli lühike: "Eestil on Ühendkuningriiga tihe sõjaline koostöö, kuid eriüksustega seotud infot me avalikkuses ei kommenteeri.“