Diplomaadid ütlevad, et naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava ei anna tulemusi
(Postitatud: PassBlue, 15. juuni 2022)
Hoolimata sellest, et 100 riiki on kehtestanud riiklikud plaanid ülemaailmse naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava elluviimiseks, jäävad naised suures osas eemale konfliktide vahendamisest ja muudest rahutagamispüüdlustest kogu maailmas. Julgeolekunõukogu 2000. aastal heaks kiidetud resolutsiooniga kinnitatud päevakord peaks tagama naiste võrdse osalemise rahuläbirääkimistel ja muudel sellega seotud sammudel. Kuid päevakord on selle eesmärgi saavutamisest kaugel pärast seda, kui ÜRO liikmesriigid andsid sellele loa rohkem kui kaks aastakümmet tagasi.
Sima Bahous, UN Womeni tegevdirektor, rõhutas naiste vähene osalemine rahuläbirääkimistel ja vahendamisel a Julgeolekunõukogu avatud arutelu 15. juunil toimunud piirkondlike organisatsioonide rollist nn WPS-i tegevuskava elluviimisel. Bahous ütles, et 12 piirkondlikku rühma on samuti võtnud päevakorda "tegevuskava", võrreldes 2015. aasta viiega. See aga ei anna veel ühte tulemust. edule.
Nõukogu istungit juhatas Albaania välisminister Olta Xhacka. Lisaks hommikustel kõnedele, mille pidasid 15 nõukogu liiget, Bahous ja ÜRO peasekretär António Guterres, naiste esindajad Araabia riikide liit, Aafrika Liit, Euroopa Liit ja Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon rääkisid, igaüks pakkus oma piirkonna individuaalset vastust probleemile, kusjuures mõned märkisid väikeseid edusamme.
"Kõigi nende institutsionaalsete edusammude juures peame peaaegu iga kord, kui toimuvad poliitilised läbirääkimised, rahuläbirääkimised, ikkagi küsima: "Kus on naised?"," ütles Bahous. juunil nõukogu vahetuva presidendina Albaania tõstab tähelepanu kuna väidetavalt satuvad Ukraina naised Venemaa sissetungi ajal inimkaubitsejate ohvriks ja Venemaa vägesid süüdistatakse ukrainlannade vägistamises.
Etnilised albaanlased mõistavad seksuaalse vägivalla traumasid sõja ajal liiga hästi. 1990. aastate lõpus Kosovos kestnud konfliktiaastal vägistati tuhandeid naisi Serbia võitluses territooriumi hoidmise nimel. Kosovot on nüüdseks suveräänse riigina tunnustanud 97 ÜRO liikmesriiki.
Resolutsioon 1325 naiste, rahu ja julgeoleku osas lepiti kokku 2000. aastal, aasta pärast Kosovo sõja lõppu, ning selle üks põhieesmärke on mõista, kuidas vägivald konkreetselt naisi ja tüdrukuid mõjutab. Selle resolutsiooniga võtsid ÜRO liikmesriigid kohustuse kaasata naised kõikidesse rahutagamisprotsessidesse.
Kaheksa aastat hiljem võttis nõukogu vastu Resolutsioon 1820, mis käsitleb seksuaalvägivalla sõjapidamise vahendina kasutamise eriprobleemi. Peale nende kahe resolutsiooni on vastu võetud veel seitse resolutsiooni, et tagada naistele võrdne roll rahutagamispüüdlustes oma riigis või piirkonnas. Albaania missioon teatas oma avalduses, et on otsustanud võtta seksuaalse kuritarvitamise kurjategijad vastutusele, et süvendada WPS-i tegevuskava.
"Seksuaalvägivalla kasutamine sõja ja terrori taktikana on jätkuvalt levinud element konfliktides kogu maailmas," seisis avalduses. "20. sajandi viimasel kümnendil on meie piirkond, Balkan, olnud tunnistajaks vahetu seksuaalse vägivalla kasutamisele sõjarelvana, aga ka väljakutsetele, millega konfliktijärgsed ühiskonnad traumaga toimetulemisel silmitsi seisavad."
NATO liige Albaania lubas juunis oma fookuses naistele, rahule ja julgeolekule samuti tugevdada kollektiivset rahvusvahelist reageerimist vägistamise üle elanute õiguste kaitsmiseks, tagades kurjategijate vastutusele võtmise. See hõlmab sanktsioonide ja ad hoc õigusemõistmise mehhanismide (nt tribunalide) kasutamist kuritarvitajate jälitamiseks. Pandi täitmine on viimase kahe aastakümne jooksul olnud keeruline, kui üldse olematu.
Kuna ÜRO ei saa liikmesriike otse kohtu alla anda, on ÜRO eesmärk olnud suurendada valitsusväliste organisatsioonide ja mitmete kohtuinstitutsioonide suutlikkust konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla kogumiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks. ÜRO juhina vastutab Guterres selle töö eest. Igal aastal esitab ta nõukogule aruande ÜRO jõupingutuste kohta sõdades toime pandud julmuste vastu võitlemisel. Guterres väidab, et tema aruanded ja teiste sellega seotud töö seisavad silmitsi maailma võimumaaklerite tagasilöögiga. 15. juuni arutelul esinedes kordas ta Bahoust, et näiliselt mõttetu on maailma otsus võrdsustada esindatust konfliktide vahendamisel.
*Damila Banjo on PassBlue personalireporter. Tal on magistrikraad Columbia ülikooli ajakirjanduskoolist ning bakalaureusekraad kommunikatsiooni ja keelekunsti alal Nigeeria Ibadani ülikoolist. Ta on töötanud produtsendina NPR-i WAFE-jaamas Charlotte'is, NC; BBC jaoks uuriva ajakirjanikuna; ja Sahara Reporters Media personali uuriva reporterina.