2022. aasta tähtsamad muudatused sotsiaalministeeriumi haldusalas
Teeme ülevaate tähtsamatest muudatustest sotsiaalministeeriumi valitsemisalas, mis puudutavad paljusid inimesi.
Täiendati töökeskkonna keemiliste ohutegurite loetelu ning täpsustati kasutatavate isikukaitsevahendite valimist
Valitsuse otsusega täiendati töökeskkonna keemiliste ohutegurite loetelu uute ainete ja nende piirnormidega ning mitme aine senised piirnormid muudeti rangemaks. Täiendati ka isikukaitsevahendite valikloetelusid, mis annavad tööandjatele mittesiduvaid suuniseid isikukaitsevahendite valimisel. Muudatused võimaldavad tööandjatel tõhusamalt kaitsta töötajate tervist töökohtadel.
Varsti on töövõimetuslehtede peamiseks põhjuseks depressioon?
Tööjõud on liikunud üha enam füüsiliselt töölt vaimsele, muutunud on nii töö iseloom kui töö poolt esitatavad nõudmised, mis panevad proovile meie tervise, kirjutab sotsiaalministeeriumi töö- ja pensionipoliitika osakonna nõunik Maarika Haidak.
Valitsus kinnitas pensionitõusu
Valitsus kinnitas riikliku pensioni 2019. aasta indeksi väärtuseks 1,084. See tähendab, et 1. aprillist kasvavad pensionid keskmiselt 8,4%, samuti arvutatakse ümber töövõimetoetused.
Tööõnnetuskindlustuse teemal on kõlama jäänud tööandjate maksukoormuse võimalik tõus. Tervise- ja tööminister Riina Sikkut kinnitab, et sotsiaalministeeriumi ettepanek on luua tööõnnetuskindlustuse süsteem, mis ei suurenda tööandjate maksukoormust. Üks võimalus selleks on vähendada samal ajal näiteks töötuskindlustusmakset.
Laieneb tööturukoolitusi saavate inimeste hulk
Valitsus kiitis heaks määruse eelnõu, millega laiendatakse töötajate ringi, kellel on võimalik saada Eesti Töötukassa kaudu tasemeõppes osalemise toetust ja tööturukoolitust. Eelnõu kohaselt on need võimalused edaspidi avatud kuni keskmist palka teenivatele inimestele ning ka töövõtulepingu või muu võlaõigusliku lepingu alusel töötajatele.