Bakterite struktuur ja nende funktsioonid on järgmised: Limaskesta kiht või kapsel, rakusein, plasmamembraan, pili, flagellad, tsütoplasma, sellest artiklist lähemalt.
Bakterid on üks Monera kuningriiki kuuluvaid elusolendeid. Termin bakterid pärineb ladina keelest bakter; mitmus: bakterid mis tähendab väikest looma.
Üldised omadused on 1 raku olemasolu (üherakuline), membraani puudumine raku tuumas (prokarüootid), bakterite kehas on rakusein, kuid klorofüll puudub ja väga väike (mikroskoopiline), nii et seda saab jälgida valgusmikroskoop. Seekord uurite tõelisi baktereid, nimelt eubakterid.
Bakterid eubakterid nende rakuseintes on peptidoglükaan. Nendes bakterites on ka tsüanobakterid, nimelt sinivetikad, mis suudavad fotosünteesida.
Mis on selle bakteri struktuur tegelikult? Ja kuidas saavad bakterid üherakuliste organismidena ellu jääda? Noh, arutleme bakterite struktuuri ja nende funktsioonide üle.
Bakterite struktuur ja nende funktsioonid on järgmised:
- Lima kate või kapsel
Bakterirakud võivad oma rakkude pinnale toota lima. Lima koosneb veest ja polüsahhariididest ning seda leidub tavaliselt saprofüütsetes bakterites.
Seejärel kogunenud lima pakseneb ja moodustab glükoproteiinidest koosneva kapsli. Kapsel ja limakiht toimivad kaitsekihina ja säilitavad raku niiskust, aitavad kleepuda substraadiga ja näitavad bakteri virulentsust.
Patogeensetes bakterites olevad kapslid toimivad ka enesekaitseks peremeesorganismi immuunsüsteemi eest. Kapsliga bakterite näited on järgmised: Escherichia coli ja Streptococcus pneumoniae.
- Raku sein
Rakusein koosneb peptidoglükaanist, mis on teatud tüüpi polüsahhariid, mis on seotud valkudega. Rakusein kaitseb ka rakke kerge kahjustamise eest piirkondades, kus osmootne rõhk on väiksem, ning säilitab ka bakterirakkude kuju.Lugege ka: Kaunite kunstide näitus: määratlus, tüüp ja eesmärk [TÄIS]
Taani bakterioloog Hans Christian Gram rühmitas rakuseina kihi põhjal bakterid kaheks, nimelt grampositiivseteks ja gramnegatiivseteks bakteriteks.
Grampositiivsetel bakteritel on paks peptidoglükaani kiht, mis Grami värvimisel muutub lillaks. Samal ajal on gramnegatiivsetel bakteritel õhuke peptidoglükaani kiht ja need muutuvad Grami värvimisel punaseks või roosaks.
- Plasma membraan
Rakumembraan ehk plasmamembraan koosneb fosfolipiididest ja valkudest. See on poolläbilaskev ja selle eesmärk on katta tsütoplasma ja kontrollida ainete liikumist rakus väljaspool rakku.
- Pili
Pili on peened karvad, mis kasvavad rakuseinast. Sarnane flagellale, kuid suuruselt lühem ja jäigema kujuga. Selle ülesanne on aidata konjugatsiooni ajal substraadile kinnitumist ja geneetilise materjali levikut.
- Flagella
Lipud on piitsasuled, mis koosnevad rakuseintes leiduvatest valguühenditest ja nende funktsiooniks on liikumine. Lipud kuuluvad bakteritele ainult varraste, komade (vibrioonide) ja spiraalide kujul.
- Tsütoplasma
Tsütoplasma on värvitu vedelik, mis koosneb veest, orgaanilistest ainetest (valgud, süsivesikud, rasvad), mineraalsooladest, ensüümidest, ribosoomidest ja nukleiinhapetest. Tsütoplasma toimib raku metaboolsete reaktsioonide toimumise kohana.
- Klorosoom
Klorosoomide ülesanne on viia läbi fotosünteesi, mida saab läbi viia ainult fotosünteetilistes bakterites.
- Ribosoomid
Ribosoomid on väikesed organellid, mis toimivad valgusünteesi kohana.
- Mesosoomid
Mesosoomid on rakuorganellid, millel on plasmamembraanil eend tsütoplasma vastas. Mõned mesosoomide funktsioonid, nimelt:
- Toota energiat
- Moodustab rakkude jagunemise käigus uue rakuseina
- Aktsepteerib DNA-d konjugatsiooni ajal
- Nukleoid
Nukleoid on pseudo tuum, kus on kokku pandud bakteriaalne kromosomaalne DNA.
- Plasmiid
Plasmiidid toimivad geenitehnoloogias vektoritena, mis kannavad võõraid geene, mida bakterid tahavad sisestada.
- DNA
DNA funktsioonid hõlmavad järgmist:
- Geneetiline materjal, mis on enamasti mõeldud bakterite metaboolsete omaduste määrajate jaoks (kromosomaalne DNA)
- Määrake viljakuse, pratogeeni ja antibiootikumiresistentsuse olemus (mittekromosomaalne DNA)
- Graanulid ja gaasivakuoolid
Toimib toiduvarude ja muude toodetud ühendite hoidmise kohana.
- Pilus või Fimbria
Piluse või fimbria funktsioonid on järgmised:
- Toetab baktereid, mis on seotud söötmega, milles nad elavad
- Kinnituvad teiste bakterirakkude külge, seega võib DNA ülekandmine toimuda konjugatsiooni ajal. nagu Pilus konjugatsiooni jaoks, mida nimetatakse pilusseks.