Liepajas Metallurgsi aktsia hind tõusis 14,5 protsenti. Aktsia päevakäive küündis kroonidesse ümberpanduna 110 000ni. Latvijas Gaze aktsia hind tõusis 12,9 protsenti, käivet 165 000 krooni. Viimane maksis 4,65 latti. Kui nüüd Läti börsi päevakäivet vaadata, siis seda sama hästi kui ei olnudki - vaid nadid 507 000 krooni.
Tallinna börsil oli päevakäive 3,8 mln krooni. Baltika aktsia hind langes 0,67 mln kroonise käibega 5,1 protsenti, 8,76 kroonile ehk 0,56 eurole. Viisnurga aktsia käive oli 0,53 mln krooni ja aktsia passis 7,04 kroonil ehk maksis 0,45 eurot. Eesti Telekomi aktsia hind tõusis 0,48 mln kroonise käibega 2,5 protsenti, 69,78 kroonile ehk 4,46 eurole. 0,42 mln kroonise käibega tõusis Merko Ehituse aktsia seitse protsenti, 57,58 kroonile ehk 3,68 eurole.
Kuigi Finanicial Timesi kolumnist Gideon Rachman maalis on kirjutises Baltimaadest maailmalõpu lähedase pildi, kus Euroopa pidi valmistuma Lääne-Euroopa ja Venemaa vahel asuvate Baltimaade probleemideks, leiti siiski siinkandi aktsiate ostuhuvi - kuigi käibed olid nääpsukesed.
Vastandlik sõnum Financial Timesile tuli Austria majanduslehe Wirschaftsblattis, mis kirjutas 31. juuli väljaandes, et maailmas tunnustatud Templetoni fondijuht Mark Mobius on huvitatud Vene, Poola, Ungari, aga isegi Balti aktsiatest. Aktsiad tasub osta kui veri tänaval ja 20% tuuri majanduse kukkumine seda Baltimaades just ongi. Baltimaades olevat tema sõnul huvitavad hasartmängusektor, laevandus ja farmaatsia. Kui nüüd nuputama hakata, siis ei ole keeruline välja mõelda, millised aktsiad Baltimaades nendes sektorites üldse börsil on. Samas ei ole suurte käivete poolest kinnitatud ostuhuvi siin näha olnud. Kuid eks see situatsiooni võib veidi krahhiaegsega sarnaneda - siis ei saadud karjaga korraga aktsiatest välja, nüüd aega ei pruugi pääseda rüsinal turule. Ei imestaks, kui sellel jutul oleks ka reaalne huvi taga, siis ostetaks ilmselt aeglaselt end turule sisse. Elame, näeme.