Vormsi poiss
VÄIKSE POISI RÕIVAD
Väikese poisi rõivakomplekti moodustasid titekört, müts, sukad ja pastlad.
Titekört
Väikestele poistele, kellel veel pükste kandmise õigust polnud, õmmeldi kuued pojkrokk, kolt kas kollased nagu tüdrukutelgi või sinised. Erinevalt tüdrukukuuest koosnes poisi kuub ühendatud varrukatega piha- ja esiosast ning kahest küljeosast. Kuue esiosa seelikuosas voldid puudusid, laiad vastandvoldid olid seatud kummalegi küljele ja selja taha. Kuub kinnitati sarnaselt tüdruku kuuega seljalt nööpide ja lõngast aasadega. Kaelaava ja varrukasuu tehti punasest villasest kangast. Alläär õmmeldi punase laisalõngaga.
Peakatted
Lapse igapäevane müts mössa valmistati puuvillasest trükimustrilisest punasest ja sinisest kangast. Müts koosnes keskosast ja kahest sümmeetrilisest küljetükist. Mütsi serv ääristati sama trükimustrilise riidega, nii et punase kohal oli sinine kant ja sinise kohal punane kant. Esiserva õmmeldi tihedalt volditud valge riideriba. Müts sõlmiti kandi värvi või valgete puuvillriidest paeltega. Mütsid vooderdati.
Sukad
Valged poolsukad valmistati lastele sarnaselt täiskasvanute omadega.
- Sukad NM.0145216A-B
Jalatsid
Lastele valmistati sarnased pastlad nagu täiskasvanutelegi – mustad ja kurrutatud.
SUURE POISI RÕIVAD
Vanemate poiste rõivad sarnanesid sama aja meesterõivastele, ent erinesid peakatted.
Suure poisi rõivakomplekti moodustasid kortskäistega särk, põlvpüksid, vammus, müts, sukad, säärepaelad, pastlad ja vitssõlg.
Särk
Poiste särk skjorta valmistati valgest puuvillasest või linasest kangast mahapööratud kraega, eest rinnalõhikuga ning õlalappideta. Rinnalõhik suleti punutud valgete paelte ja lihtsa vitssõlega. Kaunistused olid tagasihoidlikud -kahe tiheda tikkpisterea vahel sõlmpisterida nii krael kui ka kitsal varrukavärvlil (1–1,5 cm). Kaelakaar ja varrukasuu olid kurrutatud. Varrukavärvel kinnitati valgete või punaste paeltega.
- Särk NM.0145272
Püksid
Lakaga põlvpüksid knebiksar valmistati mustast villasest riidest. Pükste sääred ulatusid natuke allapoole põlvi. Püksilakale ja säärekinnistele õmmeldi messingnööbid.
Vammus
Puusadeni ulatuv madala püstkraega kuub rokk(-en), pällrokk, pellrokk valmistati enamasti samast riidest, mis püksidki. Kuub koosnes kahest selja- ja kahest hõlmatükist. Mõlemad seljatükid olid alt järsult laienevad ja need jäeti kinni õmblemata, nii et selja keskele moodustusid lipid. Varrukaotsad ja kolmnurkse kaelaava esiosa õmmeldi üle tumesinise villase riidega. Jaki hõlmad kinnitati u 8–12 messingnööbi ja sinisest lõngast aasade abil. Ülemist nööpi ei suletud, et kaelarätik oleks paremini näha. Jaki siseõmblused ääristati punase-kollase laisalõngaga.
Peakatted
Poisid on kandnud ka tupplua’t. Selle pealagi koosnes kuuest tumesinisest riidesiilust, mis ühendati kollaste kitsaste kandiribadega, lai sakilise servaga ääreosa oli kollasest või punasest riidest. Varasemates pulmakommetes asetati selline müts kohe pärast laulatust pruudile pähe. Hilisemates pulmakommetes see peakate kasutust ei leidnud, kuid säilis hoopis poisi mütsina.
- Müts NM.0003284
Sukad
Poiste argipäevased jalakatted olid pruunid või hallid villased sukad sukkar. Need kooti lihtsas parempidises koes ning ülaäär soonikkoes.
Säärepaelad
Pükste säärevärvlitele mähiti nn kalahännaline värvilistest lõngadest palmitsetud ning otsatuttidega säärepael hinsbain, knebond.
- Säärepaelad NM.0003285B: 2
Jalatsid
Poisid kandsid pastlaid. Pastlad olid sarnased meeste ja naiste mustade kurrutatud pasteldega.
Ehted
Särgikaelus kinnitati vasest või hõbedast lihtsa vitssõlega. Vitssõleks nimetatakse kitsa, mitte üle 5mm laiuse rõnga kujulisi sõlgi, mille külge on kinnitatud sõlenõel. Vitssõlgede läbimõõt jäi 1,5–3,2 cm vahele.
- Vitssõlg HM 85E
Koostaja
- Kristina Rajando, rahvarõiva uurija
Allikad
- Andersen, Ingeborg 1973. Folkdräkterna i Estlands svenskbygd. – Kustbon 2, 6–10.
- Hamren, Greta 2010. Vormsi naise rahvarõivad 19. sajandist 1944. aastani. – Estlandsvensk = Eestirootslane, 1.
- Heikel, Axel Olai 1909. Ethnographische Forschungen auf dem Gebiete der Finnischen Völkerschaften. III, Die Volkstrachten in den Ostseeprovinzen und in Setukesien. Helsingfors: Finsk-Ugriska Sällskapet.
- Holst, Juta 2010. Rannarootslaste riietumistavad. Haapsalu Trükikoda
- Kaarma, Melanie; Voolmaa, Aino 1981. Eesti rahvarõivad. Tallinn: Eesti Raamat
- Kirme, Kaalu 1986. Eesti sõled. Kirjastus Kunst.
- Kirme, Kaalu 2000. Eesti hõbe. Kirjastus Kunst
- Lindström, Anders. 1980. Vormsi ajalugu. Vormsi. Käsikiri eraomanduses
- Manninen, Ilmari 2009. Eesti rahvariiete ajalugu. Tartu : Eesti Rahva Muuseum.
- Pöhl-Andersen, Ingeborg 1994. Flitigahänder kas: Flitiga händer är en berättelse om det textila arbetet i Estlands svenskbygd med en del beskrivningar, mönster och foton. Stockholm: Norstedts Tryckeri AB.
- Russwurm, Carl 2015. Eibofolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus. Tallinn: Eestirootsi Akadeemia
- Sillaots, Marta. 1897. Vormsi saare elust ja olust. Eesti Postimehe Õhtused Kõned 44-45; 351-360.
- Voolmaa, Aino 1976. Lääne-Eesti saarte rahvarõivaste omapärast. – Etnograafiamuuseumi aastaraamat XXIX, 189–209.
- Eestirootslaste rahvarõivad 19. saj. lõpul – 20. saj. algul: diplomitöö. Kady Sõstar; juhendaja Elle Vunder. Tartu Ülikool, filosoofiateaduskond, etnograafia õppetool. Asub ERMi raamatukogus