Väikeste riikide ainsaks võimaluseks maailmaturule jõudmisel on luua oma võimete kohta selged sõnumid, ütles innovatsioonimaailma üks säravamaid eestkõnelejaid Innovation Norway juht Anita Krohn Traaseth täna Tallinnas peetud Green IT seminaril.
«On iseenesestmõistetav, et väikesed riigid nagu Eesti ja Norra vajavad maailmaturgu, küsimus on, kas suudame ja oskame ennast maailmale pakkuda. On tõsiselt suur väljakutse levitada maailmas traditsiooniliste tööstuste kõrval oma uusimaid tehnoloogiaid ja teadmisi,» ütles Krohn Traaseth.
Mida väiksem on riik, seda selgem peab ta Krohn Traasethi sõnul olema oma visioonis ja positsiooni määratlemisel. «Tuleb määrata oma ekspordistrateegia, kuna just ekspordist sünnib majanduskäive. Kuna meil pole suurust, siis rohkem kui iial varem on nüüd oluline luua riigile bränd - kes ta on ja mida suudab teha.»
«Peame looma selged sõnumid maailmale. Peame tuvastama oma DNA. Silicon Valley ei ole vaid koht maailmas, see on mõtteviis,» sõnas Krohn Traaseth.
Norra on 45 aastat kasutanud oma naftavarusid, see on olnud peamine majanduse inkubaator, ta loonud selle põhjal näiteks maailma võimsaima pensionisüsteemi. Aastal 2014 kõlas aga äratuskell – riigis, kus 50 protsenti ekspordisissetulekutest tuli naftast ja gaasist, langes see poole võrra sisuliselt ühe päevaga.
Kuid aastal 2015 saabus suur muudatus kogu Euroopa jaoks - maailm määratles läbi ÜRO oma uued vajadused ja neid oli kokku koguni 17.
«Näiteks pole 1,5 miljardil inimesel elektrit - kujutage ette, milliseid võimalusi loob see energiasektorile - lahendada seda puudujääki mitte ainult oma maal vaid üleilmselt. Kui teil on lahendusi vee, tervise, haridusega seoses, olete sõna otseses mõttes tegija maailmaturul,» ütles Krohn Traaseth.
Teiseks sündisid Euroopa Liidu seitse sihtmärki, mida rahastatakse programmi Horizon 2020 raames. Kolmandaks Pariisi kokkulepe, mis toetab saastevähendamist uute tehnoloogiate abil.
«Need kõik on meile tõesti head uudised,» lisas ta.
Vaata Anita Krohn Traasethi esinemist allolevas videos