Pea 90 protsenti eestlastest toetab liitlasvägede kohalolekut Eestis, samas on venekeelsetest elanikest üle poole kohaloleku vastu, selgub kaitseministeeriumi tellitud uuringust.
Eesti elanike hinnang NATO poolt ette võetud sammudele Eesti julgeoleku tagamiseks on valdavalt positiivne, neid peab täiesti või üldiselt piisavaks 66 protsenti küsitletutest, selgub riigikaitse teemalisest uuringust, mille viis läbi Turu-uuringute AS. Eestikeelsetest vastajatest on sel seisukohal 77 ja venekeelsetest vastajatest 43 protsenti.
Liitlasvägede kohaolekut pooldab 69 protsenti vastanutest ning sellele on vastu 23 protsenti.
Eestlastest pooldab NATO NATO vägede kohalolekut 88 protsenti ning seitse protsenti on selle vastu. Venekeelsetest vastajates oli võrdselt 28 protsenti pigem vastu või kindlalt vastu liitlasvägede kohalolekule Eestis. Seega on 56 protsenti venekeelsetest vastajates vastu liitlasvägede kohalolekule ning seda pooldas 29 protsenti.
Uuringu koostajad nendivad, et venekeelsete elanike suhtumine liitlasüksuste kohalolekusse sarnaneb suuresti hoiakutega NATO liikmesuse kohta tervikuna.
42 protsenti küsitletutest leiavad, et Eestit ähvardava ohu korral osutaks NATO otsest sõjalist abi, 15 protsenti arvab, et NATO piirduks poliitilise ja diplomaatilise toetusega. 22 protsenti vastanutest usub, et NATO liikmeks olek suudaks sõjalise konflikti ära hoida ning kaheksa protsendi arvates ei oleks Eestil NATO-lt mitte mingit abi.
Uuringust selgub, et eestlaste usk NATO toetusesse on märgatavalt tugevam kui venekeelsetel vastajatel. Kui eestlastest usub NATO sõjalisse abisse 53 protsenti, siis venekeelsete vastajate seas leiab seda vaid 19 protsenti. Sama suur osa venekeelsetest leiab, et Eestil pole NATO-lt mingit abi loota ning 23 protsenti usub NATO poliitilist ja diplomaatilist toetust.
Eestlastest arvab vaid kolm protsenti, et NATO kollektiivkaitse ei toimi.
Turu-uuringute AS küsitles märtsis kaitseministeeriumi tellimusel 1203 Eesti elanikku alates 15 aasta vanusest.
BNS
FOTO: PM/Scanpix