SEB langetas Eesti majanduse kasvuprognoosi 2019. aastaks 0,5 protsendipunkti võrra 3 protsendile, tänavuse hinnangu jättis pank muutmata.
Tänavu peaks Eesti sisemajanduse koguprodukt (SKP) kasvama 3,4 protsenti, tuleval aastal 3 protsenti ning 2020. aastal 2,8 protsenti, selgub SEB värskest majandusprognoosist Nordic Outlook. Septembris avaldatud prognoosis olid 2018. ja 2020. aasta hinnangud samad, ent 2019. aasta kasvuootus oli siis 3,5 protsenti.
SEB ökonomistid märkisid, et Eesti majanduskasv aeglustus mulluselt 4,9 protsendilt esimesel poolaastal 3,5 protsendile. Kasvu taga on peamiselt varud, eratarbimine ning eksport. Tugevad tulemused sektorites nagu nafta ja puidutooted on panustanud soodsasse arengukõverasse tööstuses, ent kindlustustundeindikaatorid ning muud andmed viitavad aeglustumisele tulevikus, seisab ülevaates.
Nõrgem kasv peamiste kliendiriikide seas panustab kaupade ekspordi aeglustumisesse, ehkki osaliselt tasakaalustab selle teenust eksport, lisasid ökonomistid. SEB teatel on käimasoleva maksureformi mõju olnud kooskõlas panga prognoosidega ehk kaasa toonud suhteliselt tagasihoidliku mõju eratarbimisele. See muster jätkub panga hinnangul ka 2019. aastal, kui märkimisväärsed maksutagastused suunatakse SEB ökonomistide prognoosi järgi pigem säästudeks, mitte tarbimiseks.
Kapitalikulutuste maht on 2017. aasta kõrge võrdlusbaasi tõttu vähenenud, ent väga kõrged ehitusmahud viitavad, et need andmed võivad tuleviku korrigeerimiste tõttu muutuda. Uute ehituslubade väljastamise langus viitab SEB hinnangul aga järk-järgulisele aeglustumisele perioodil 2019–2020. Demograafiline olukord ühes oodatava Euroopa Liidu struktuurivahendite mahu langusega panevad taristuinvesteeringud pärast 2020. aastaks veel lisasurve alla.