Teema raames läbiviidud uuringud võib jagada kolme probleemideringi: 1. Viidi läbi järgmised kaardistusuuringud: a) Eesti ülikoolide õppejõudude e-õppe alased valmisolekud ja toevajadus; b) koostöös välispartneritega e-õppe alaste valmisolekute ja koolitusvajaduste võrdlev kaardistusuuring; c) ülikooliõppejõudude õppimiskäsitlused ja infopädevused. Töötati välja raamistik infopädevuse õpetamiseks kaugkoolitust pakkuvates ülikoolides. Loodi praktikakogukondade teooriast ja elektrooniliste tugisüsteemide teooriast lähtuv e-kursuste õpidisaini tugisüsteemi mudel ning viidi lõpule Eesti E-ülikooli vajaduste analüüs. Õppejõudude e-õppe alaste hoiakute, kogemuste ja pädevuste longituuduuringuks töötati välja e-õppe baromeetri nime kandev veebipõhine küsimustik. Mahukale empiirilisele andmestikule tuginedes töötati välja kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete meetodite kombineeritud kasutamise mudelid kasvatusteaduslikus ning infoteaduste alases uurimustöös. Viidi läbi e-õppe rakendatavuse uuring nelja Kesk-Aasia vabariigi ülikoolides ja koolides. 2. Koostati e-õppe kvaliteedisüsteemi alused, mis sisaldavad e-kursuste ja õpiobjektide kvaliteedimõõdikuid, monitooringu metoodikat ja e-õppe alaste haridustehnoloogiliste pädevuste nõudeid. Töötati välja metoodika e-kursuste formatiivse evalvatsiooni läbiviimiseks; metoodikat rakendati rahvusvahelise ülikoolide konsortsiumi Aduline loodud kursuste evalveerimiseks. 3. Töötati välja konstruktivistliku e-õppekeskkonna kontseptsioon (õpikeskkonna kontseptuaalne disain ja õpikeskkonna kasutajaliidese disaini nõuded), mis sai aluseks õpihaldussüsteemi IVA arendamisel. Viidi läbi IVA pilootkatsetused nii Eestis kui üle-euroopalise kõrgkoolipedagoogika-alase doktorikooli EUDORA suveülikoolides.
Research can be divided into three problem areas: 1. The following studies were performed: a) e-learning readyness and support/training needs of teachers in Estonian universities; b) a comparative study about e-learning readyness and needs, in cooperation with six foreign universities; c) information literacy and learning styles of universuty teachers. A framework for teaching information literacy in distance teaching institutions was developed. Based on the theory of communities of practice and on the theory of electronic performance support systems, a model of support system for designing e-courses was developed. A needs analysis of Estonian e-university was performed. A web-based questionnaire has been developed for longitudial study of e-learning related attitudes, experiences and competences. Based on extensive empirical data, models for combined usage of qualitative and quantitative research methods in educational and information sciences were developed. An e-learning applicability study in schools and universities of four republics of Central Asia was peformed. 2. An e-learning quality sustem consisting of quality indicators of e-courses and learning objects, monitoring methodology and educational technology competence indicators was composed. A methodology for formative evaluation of e-courses was developed that was later used for evaluation of courses developed by international consortium of universities Aduline. 3. A conceptual model of a Web-based constructivist learning environment was developed (conceptual design of a learning management system and requirements for user interface design of LMS) that was taken as a basis for development of LMS IVA. IVA was then pilot-tested in Estonia and also in international summer schools of European Doctorate in Interactive Learning EUDORA.