Ukraina valitsus pole rahul olukorraga, et Ukrainas tegelevad teravilja kokkuostu ja ekspordiga ainult erafirmad, kirjutab AS-i A. Tammel kodulehekülg.
Põllumeestel pole valikut ja nad on sunnitud vilja müüma erafirmadele üsna madalate hindadega. Kokkuostjad teenivad korralikku kasumit, aga põllumehed tulevad vaevu ots otsaga kokku. Seetõttu plaanib valitsus juba lähemal ajal luua riikliku teraviljakaubandusettevõtte, mis tegeleks vilja kokkuostu ja ekspordiga ning tagaks põllumeestele kõrgemad hinnad.
Eestimaa põllumajandustootjate keskliidu juhatuse esimees Üllas Hunt ütles, et Euroopa Liidu tingimustes ei ole Ukraina moel äritegevusse sekkumine mõeldav, kuid kindlasti peaks Eesti riik rohkem tähelepanu pöörama tootjate konsolideerimisele ja looma selleks tingimused. Põllumajandusministeeriumis väljatöötatud toetusmeedet tootjate koondamiseks tootjarühmadesse pidas Hunt küll positiivseks algatuseks, kuid selle tulemus on tema sõnul siiski vähetõhus.
“Lõppkokkuvõttes on tulemus see, et tekib võib-olla juurde uusi ühistuid, kellel on sutsuke liha ja sutsuke vilja, aga nad ei ehita selle käibe juures mitte midagi. Lihtsalt saavad sisustada selle raha eest ühe toanurga ja võib-olla natukene inimesele maksta, aga see ei tee veel turgu, see ei kujunda veel hinda,” selgitas Hunt. Lõpptulemusena on kõik sellised väiksed ühistud mures sellega, kuidas oma kaubast lahti saada ning kuidas logistikat ja transporti korraldada, lisas ta.
Üllas Hundi sõnul vajab Eesti suuri üleriigilisi valdkonnagruppe teraviljakasvatuses, piimatootmises ja lihatootmises (igas valdkonnas üks), mis toimiksid kui erahuvidel baseeruvad suured ühistud või kooperatiivid, mis otsivad turge, müüvad ja vahendavad ning koondavad kogu valdkonna toodangu. Selline koondumine ei tähenda aga Hundi kinnitusel, et väiksed tootjad kaovad, vaid see just kaitseb väikesi. Üks selline toimiv ja arenev ühistu on teravilja- ja rapsikasvatajatele kuuluv Kevili.
Üllas Hunt osutas ka Eestis tegutsevate välisfirmade teadlikule tegevusele Eesti tootjate lahushoidmiseks. Näiteks taanlastele kuuluv Baltic Agro pakub erinevate toodete osas põllumeestele häid bartertehinguid, aga tegelikult lõhutakse sellega juba eos meie ühistuline tegevus. Sama teevad tegelikult ka tööstused, sest ega Valio ja teised välisfirmad pole huvitatud, et Eestis tekivad ühistud, rääkis Hunt. “Nad on huvitatud, et neid ei oleks. Nad löövad neid hindadega üle ja teevad kõik, et ühistud maastikult kaoksid ja kõik tootjad jääksid üksikult lõa otsa,” selgitas Üllas Hunt.
Tootjarühmade meetmele viidates tõdes Eestimaa põllumajandustootjate keskliidu juhatuse esimees, et Eestis puudub Euroopa toetuste administreerimise poliitika. Kuna Eesti on oma tootmisega nii väike, siis võiks eesmärgiks olla kõik võimalikult paremini ühe mütsi alla saada. “Kas või poolvägisi tuleks panna, aga seda paraku ei toimu,” lausus Hunt.