Statistikaameti andmetel ulatus tarbijahindade aastane kasv septembris 7,2 protsendini, mis on augustiga võrreldes 1,5 protsendi võrra kiirem. Eurotsooni inflatsioon on kogu aasta vältel püsinud allpool Euroopa Keskpanga poolt eesmärgiks seatud kahe protsendi taset, kuid kiirenes septembris nafta ja toidu hinnatõusu tõttu 2,1 protsendini.
Hinnatõusu kiirenemine Eestis tulenes peamiselt mootorikütuste, piimatoodete ja vaba aja teenuste kallinemisest. Mootorikütuste hinnatõusu taga oli nafta maailmaturu hindade kasv, mida kompenseeris mõnevõrra dollari odavnemine euro suhtes. Efekti võimendas kütusehindade langus eelmisel aastal samal ajal.
Piima ja piimatoodete ligi 15-protsendiline kallinemine oli samuti seotud maailmaturu arengutega, kus piimapulbri hind on Eesti tootjate jaoks muutunud väga atraktiivseks ning seetõttu soovitakse ka siseturule müües samaväärset hinda saada.
Vaba aja teenuste hinnatõusu kiirenemise taga oli puhke- ja sporditeenuste hindade hooajaeelne ülevaatamine ning puhkusereiside kallinemine.
Kuises arvestuses ulatus inflatsioon 1,1 protsendini. Lisaks ülalmainitud teguritele võis kuises arvestuses märgata riiete ja jalatsite hinnatõusu jätkumist, mis on tingitud sissetulekute kasvu tõttu üha suurenevast nõudlusest.
Inflatsioonikriteeriumi hindamise aluseks olev 12 kuu keskmine harmoneeritud tarbijahinnaindeks (THHI) tõusis rahandusministeeriumi hinnangul septembris 5,5 protsendini, mis ületab 2,9 protsendipunkti võrra kolme madalaima inflatsiooniga EL liikmesriigi põhjal arvutatud inflatsioonikriteeriumi referentsväärtust.
Käesoleva aasta esimesel poolel mõjutasid hinnatõusu valdavalt kodumaised tegurid. Septembrikuine hinnatõusu kiirenemine oli tingitud väliskeskkonnast tulenevatest mõjudest, mis lisaks energia hindadele hakkasid üha rohkem mõjutama ka toidukaupade hindu. Lähikuudel võib oodata tarbijahinnaindeksi kasvu püsimist 7 protsendi juures.