Saastetasumäärade dünaamika mõju saasteainete heitkogustele ning valitsussektori keskkonnamaksude laekumisele Eestis aastatel 2008-2013
Abstract
Kaasaegses maailmas on paljud ettevõtted orienteeritud kasumi maksimeerimisele läbi ettevõtte kulude juhtimise, ignoreerides oma tegevuse tegelikke kulusid ühiskonnale. Sellega kaasneb suurte koguste saasteainete heitmine välisõhku, vette ning pinnasesse, samuti suur hulk jäätmeid. Seetõttu on vajalik rakendada keskkonnakaitse meetmeid, tagamaks jätkusuutlik keskkond. Saastetasude puhul on esmane eesmärk vähendada keskkonna saastamist, kuid samas on need ka avalikule sektorile tuluallikaks. Käesoleva bakalaureusetöö eesmärk on välja selgitada, kas saastetasude määrade dünaamika on vähendanud Eestis saasteainete heitkoguseid või üksnes suurendanud riigile laekuvaid keskkonnamaksutulusid aastatel 2008-2013. Töös on rakendatud kvantitatiivset uurimismeetodit, kasutades mitmesuguseid teiseseid andmeid. Analüüsi läbiviimisel kasutatakse erinevaid Keskkonnatasude seaduse redaktsioone ning Statistikaameti keskkonna arvepidamise ning keskkonnasurve statistilisi andmeid. Analüüsimeetoditeks on võrdlev analüüs ja korrelatsioon-regressioonanalüüs. Analüüsi tulemusena selgus, et nii välisõhku kui veekogusse juhitavate saasteainete tasumäärade ning heitkoguste vahel esineb statistiliselt oluline seos. Samas selgitab õhu saastetasumäärade ja heitmete koguste vahelise seose mudel ära märkimisväärselt vähem saasteaine heitkoguste hajuvusest kui veesaasteainete mudelid. Hoolimata õhu saastatasumäärade suurenemisest, olid õhku paisatavate heitmete kogused kasvava trendiga. Samas toimus veesaasteainete koguste puhul üldine trend vähenemise suunas. Õhusaastetasudest laekus avalikule sektorile üldiselt aastati järjest rohkem saastetasusid. Nii heitvee saastetasude kui ka jäätmete saastetasude laekumine olid jällegi langeva trendiga. Selleks, et saastetasusid keskkonnakaitse mõttes efektiivsemaks muuta, peaksid kõikide saasteainete määrad olema piisavalt kõrged mõjutamaks ettevõtteid vähendama saasteainete heitkoguseid. Selleks on Eestis vaja taaskäivitada ökoloogiline maksureform. Selle käigus peaks olemasolevate saastetasude ning üldisemalt keskkonnamaksude ja -tasude struktuuri ja määrade osas sisse viima vajalikud muudatused ning samas oleks otstarbekas rakendada ka täiendavalt muid sobivaid majandushoobasid.In the modern world, countless companies strive toward maximizing their profits, with little considerations for the total social cost of their activity. This results in large amounts of pollutants being expelled into ambient air, water bodies, ground water, and soil, as well as waste generation. That brings the need for environmental policy, in order to create a sustainable environment. The main objective of pollution charges is to decrease the levels of polluting substances expelled into the environment. At the same time, pollution charges are a source of revenue for the government. The objective of this Bachelor’s thesis is to determine whether the dynamics of Estonian pollution charge rates from 2008 through 2013 led to decreased levels of pollution or if they merely acted as a revenue source for the public sector. In this thesis, quantitative research methods are used, making use of several different secondary data sources. The data was collected from various redactions of the Environmental Charges Act, as well as environmental accounts and state of environment accounts from Statistics Estonia. Comparative analysis along with correlation-regression analysis were used. As a result of the analysis, it was determined that there is a statistically relevant correlation between the air and water pollution charge rates and the quantities of each expelled into ambient air and water bodies. It was concluded, however, that the econometric model built for air pollutants does not fit the data very well. The regression models for water pollutants account for remarkably larger portion of the variance of the quantities of pollutants emitted into water bodies. Even though the air pollution charge rates increased in the years examined, the pollutant quantities expelled into ambient air had an upward trend whereas the quantities of expelled water pollutants had a downward trend. The environmental charges collected from air pollution charges generally increased from one year to the next. The collected pollution charges on waste disposal and water pollutants had yet again a downward trend. In order to make pollution charges environmentally more effective, the rates of each of the pollution charges should be at a level where they motivate companies to reduce pollution. In order to achieve that, the ecological tax reform needs to be reinitiated in Estonia. In addition to making needed changes in the structure and rates of the existing pollution charges as well as environmental taxes and charges as a whole, additional environmental policy instruments should be enforced.