See artikkel on osa ISC uuest sarjast, Teisendus21, mis uurib teadmiste ja tegevuste olukorda viis aastat pärast Pariisi kokkuleppe sõlmimist ja on säästva arengu meetmete jaoks pöördeline aasta.
Väga vähesed inimesed üle maailma tunneksid selle nime ära Eunice Foote, amatöörkliimateadlane, kes avastas 1856. aastal päikesevalguse soojendava mõju süsinikdioksiidile, mis lõpuks sai tuntuks kasvuhooneefektina. Joseph Henry Smithsoniani Instituudist tutvustas tema uurimistööd Ameerika Teaduse Edendamise Assotsiatsiooni (AAAS) koosolekul, kuna naised ei saanud sel ajal osaleda. Kolm aastat hiljem väitis James Tyndall avastust, et gaasid, sealhulgas süsinikdioksiid, neelavad soojust, mille avastas ta praegu teadaolevalt. Paljudele naisteadlastele tuttavas loos oli Tyndallil võimalik saada rahalisi vahendeid, et oma uurimistööd edendada ja teha vahet päikesekiirte mõjul muudest kiirgusallikatest. Sellegipoolest on Foote'i uurimistöö märkimisväärne teaduslik verstapost ja muljetavaldav, hoolimata tema juurdepääsu, varustuse ja koolituse puudumisest. Tema lugu rõhutab, kui oluline on, et naised saaksid kliimamuutustega tegelemisel kaasa rääkida, ja kui oluline on panus, mida saavad anda STEM-alase koolituse ja oskustega naised, ning süsteemseid tõkkeid, millega naised silmitsi seisavad, et olla kuulda.
Üha enam nähakse naisi kui kliimamuutuste mõjude suhtes haavatavamad kui mehed, peamiselt seetõttu, et nad esindavad enamikku maailma vaestest ja sõltuvad proportsionaalselt rohkem ohustatud loodusvaradest. Meestel ja naistel on erinevad rollid, kohustused, otsustusõigus, juurdepääs maale ja loodusvaradele, võimalused ja vajadused. Paljudes riikides ja ühiskondades vastutavad naised toidu tootmise, majapidamisvee kogumise ja toiduvalmistamiseks kütuse kogumise eest. Kliimast tingitud sündmused, nagu üleujutused, põuad ja karmid ilmad, on muutnud need ülesanded raskemaks ja pannud naistele ebaproportsionaalselt suure koormuse. Siiski on mõjutatud naistel kliimamuutustega kohanemises ja leevendamises ülioluline roll, kuna nad teavad ja mõistavad, mida on vaja muutuvate keskkonnatingimustega kohanemiseks ja praktiliste lahenduste leidmiseks.
Naistel on kogu maailmas meestest vähem juurdepääs sellistele ressurssidele nagu maa, laenud, põllumajandussisendid, otsustusstruktuurid, tehnoloogia ja koolitus, mis parandaks nende võimet kohaneda kliimamuutustega. Kliimamuutus vähendab seega naiste võimet olla rahaliselt sõltumatu ning avaldab üldist negatiivset mõju naiste sotsiaalsetele ja poliitilistele õigustele, eriti tugevalt põllumajandusel põhinevates majandustes. Leiti, et kliimamuutustest tulenev keskkonnastress on naiste tegutsemisvõime peamiseks piiranguks, mida määratletakse kui võimet teha sisukaid valikuid ja strateegilisi otsuseid, isegi kui leibkonna struktuurid, õigussüsteemid ja sotsiaalsed normid toetavad soolist võrdõiguslikkust.
Soolise ebavõrdsuse tagajärgedel kliimamuutustega tegelemisel on kaks olulist aspekti: naiste haavatavus ja kohanemisvõime ning naiste roll leevendus- ja kohanemismeetmete väljatöötamisel. Aafrika ja Aasia vastuste uurimine näitab, kuidas naiste agentuur aitab kaasa kohanemisreaktsioonidele.
Leevendus- ja kohanemismeetmete väljatöötamiseks on loodusteaduste, tehnoloogia, inseneri ja matemaatika (STEM) haridusega naistel oluline roll mitte ainult propageerimisel, vaid ka lahenduste juhtimisel, kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel. Siiski a uuring autor GenderInSite ja Rahvusvaheline teadusnõukogu 2021. aasta septembris avaldatud andmed näitavad, et naiste osalemine riiklikes akadeemiates STEM-valdkondades oli 16%, ulatudes 28%-st bioloogiateadustes kuni 10%-ni inseneriteadustes. Keskmine naiste osakaal juhtorganites on akadeemiates 29% ja rahvusvahelistes distsiplinaarorganisatsioonides 37%. Peamine soovitus oli suurendada naiste osalust nende organisatsioonide juhtimises ja juhtimises.
Sooline võrdõiguslikkus teaduses
Uuringus, milles käsitletakse naiste kaasamist ja osalemist enam kui 120 teadusorganisatsioonis, mida koordineeritakse ülemaailmsel tasandil, leitakse, et naised on endiselt alaesindatud. Selles kutsutakse üles looma soolise võrdõiguslikkuse koalitsiooni ülemaailmses teaduses, et tagada ümberkujundava tegevuskava.
Selle tähtsus soolise ebavõrdsuse vastu võitlemisel kliimamuutustega tegelemist on tunnustanud paljud organisatsioonid. Alates selle moodustamisest 1980. aastal on naised valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) töösse panustamisel olnud vähemuses. Kuid veebruaris 2020 IPCC võttis vastu soolise võrdõiguslikkuse ja kaasamise poliitika ja plaan suurendada naisteadlaste panust. Loodetakse, et see võimaldab paremini mõista, kuidas globaalne soojenemine naisi mõjutab. Eelkõige võetakse kuulda arengumaadest ja kliimamuutustest kõige enam mõjutatud piirkondadest pärit naiste häält. Praegu on IPCC autoritest veidi üle 30% naised ja esimesed naissoost aseesimehed valiti 2015. aastal. naiste osalemine Rahvusvahelise Looduskaitseliidu andmetel on valitsuse delegatsioonide ja poliitikakujundajate arv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja sellega seotud kohtumistel jätkuvalt madal. Naiste osalemise parandamiseks tuleb aga tegeleda süsteemse väljakutsega, mis on seotud naiste vähese osakaaluga STEM-i karjääris, mis piirab potentsiaalsete panustajate kogumit, ning samuti sõltuvust valitsustest delegaatide nimetamisel.
Samuti on vaja rohkem naisi juhtivatel kohtadel ettevõtetes, ülikoolides ja valitsuses, kuna nad kipuvad kliimamuutustele reageerima. See on sarnane paranenud soolise võrdõiguslikkuse positiivsele mõjule keskkonna- ja sotsiaaljuhtimise, ettevõtete tulemuslikkuse ja innovatsiooni kohta.
Sellest hoolimata on naised organisatsioonide juhatustes jätkuvalt alaesindatud. Näiteks, Uuring Naiste esindatusest suurte energiaettevõtete juhatustes ja juhtrühmades Saksamaal, Hispaanias ja Rootsis näitas, et 64% naistest ei olnud juhatustes ega juhtrühmades üldse naisi ja ainult 5% võib pidada sooliselt võrdseks, kui sellistes ettevõtetes on 40% või rohkem naisi. positsioonid. Värskem aru 2021. aasta veebruaris avaldatud naiste osaluse kohta nõukogudes kogu maailmas on kõrgeim osakaal Prantsusmaal (44%) ja madalaim Brasiilias (12%). USA-s hoidsid naised umbes 11% erafirmast juhatuse kohtadest 2020. aastal ja 24.3%. 3000 aktsiaselts juhatuse kohad märtsis 2021. Samal ajal on sellised organisatsioonid nagu Maailma Majandusfoorumi kliimajuhtimise algatus loovad üle maailma ettevõtete juhatustele peatükke, et käsitleda kliimamuutusi kui prognoositavat ohtu. STEM-oskustega naiste osakaalu suurendamine organisatsioonide juhatustes, kes saavad osaleda juhtimisalastes aruteludes, pole kunagi olnud nii pakiline.
Samuti on oluline naiste osalemine poliitika kujundamises riiklikul ja kohalikul tasandil. uurimistöö Paljude riikide tulemused näitavad, et naiste esindatus riikide parlamentides sunnib riike rakendama rangemat kliimamuutuste poliitikat ja vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Kliimamuutus on keeruline ülemaailmne nähtus, millel puuduvad piirid. Mehed ja naised vajavad ülemaailmseid meetmeid. On hädavajalik kaaluda erinevaid vaatenurki ja erinevaid lahendusi. Poliitikakujundajad ja teadlased vajavad tugevat raamistikku, mis võtab arvesse kõiki aspekte, kompenseerib alateadliku eelarvamuse ja suudab lahendada teadmiste lünki. Kaasav lähenemisviis – selline, mis hõlmab poolte maailma elanikkonna hääli – aitab kiirendada kokkuleppe saavutamist muudatuste osas, mida peame tegema. Naistel on oskused ja oskus anda tulemuslik ja oluline panus, nad tuleb lihtsalt telki lasta.
Võite olla huvitatud:
- Maailma Inseneriorganisatsioonide Föderatsiooni (WFEO) kliimalood: dr Marlene Kanga raporteerib Austraaliast
Marlene Kanga, AM FTSE Hon.FIEAust Hon. FIChemE
Marlene oli president Maailma Inseneriorganisatsioonide Föderatsioon (WFEO) aastatel 2017–2019. WFEO on rahvusvaheliselt inseneriasutuste tipporgan, kuhu kuuluvad liikmed 100 riigist ja mis esindavad 30 miljonit inseneri. Ta oli 2013. aastal Austraalia riiklik inseneride president ja nõukogu liige aastatel 2007–2014.
Ta on mõne Austraalia suurima kommunaalteenuste, transpordi ja innovatsiooniga tegeleva organisatsiooni mittetegevdirektor. Marlene on Austraalia Inseneriakadeemia stipendiaat, Austraalia inseneride austipendiaat ja Ühendkuningriigi keemiainseneride institutsiooni austipendiaat. Ta kanti Austraalia 100 parima inseneri hulka, kes on Austraaliasse panustanud Austraalia sajandal aastal 2019. aastal, Austraalia 10 parima naisinseneride hulka ning on Austraalia ordeni liige, tunnustades tema inseneriameti eestvedamist.
Foto: Dan Parsons (levitatud imaggeo.egu.eu kaudu).