Hollandi Groningeni provintsis asub Euroopa suurim gaasiväli, kus on piisavalt maagaasi, et asendada talvel Venemaalt pärit tarned. Piirkonda raputavad aga maavärinad ja seetõttu ei taha Hollandi valitsus Groningenis tootmist suurendada.
Holland lükkab järjepidevalt tagasi Euroopa riikide üleskutsed Groningenis tootmist suurendada. Gaasi puurimine põhjustab maavärinaid ja see häirib sealseid inimesi, vahendas Bloomberg.
Groningenis registreeriti esimene maavärin 1986. aastal. Alates 2014. aastast kehtivad piirkonnas gaasitootmisele üha karmimad piirangud. 2013. aastal toodeti seal 54 miljardit kuupmeetrit gaasi, sel aastal toodetakse aga ainult 4,5 miljardit kuupmeetrit. Valitsus tahab lähiaastate jooksul gaasiväljal tootmise täielikult lõpetada.
Euroopa Liidu (EL) siseturu volinik Thierry Breton ütles hiljuti, et Holland ei tohiks Groningeni gaasivälja sulgeda, Amsterdamile avaldavad survet ka teised EL-i liikmesriigid.
Hollandi kaevandusministri Hans Vijlbriefi sõnul on Groningenis tootmise jätkamine ohtlik, kuid riik ei saa ignoreerida ka Euroopa energiakriisi.
Hollandi võimud on varem öelnud, et kui Saksamaa vajab rohkem energiat, siis turvalisem variant oleks, kui Berliin pikendaks veelgi tuumajaamade eluiga.
Kohalikud elanikud väidavad, et Euroopa peab gaasi juurde otsima kusagilt mujalt.
"Kui ma 2004. aastal selle maja ostsin, nägi see välja nagu häärber. Kuid nagu tuhanded teised majad, on minu maja maavärinate tõttu kannatanud. Maja on täis pragusid. Minu maja on varemetes," ütles kohalik elanik Wilnur Hollaar.
Groningeni väljal asub umbes triljoni dollari väärtuses maagaasi. Väljal alustati puurimist juba 1963. aastal. Gaasiväljal tegutseb ka energiahiiglane Shell, ettevõtte väitel saab piirkonnas tootmist märkimisväärselt laiendada.
Gaasitootmise suurendamise asemel on Holland energiajulgeoleku tagamiseks kaotanud piirangud söel töötavatele elektrijaamadele. Samuti suurendab riik veeldatud maagaasi importi.
Toimetaja: Karl Kivil