

Koduteel 2/2013 - Jutlus
P??stmine usu kauduJohn Wesley
T?lkis Priit Tamm
John Wesley jutlus Oxfordi ?likoolis, P?ha Maarja Kirikus, 11. juunil 1738
Oxfordi ?likooli ?ppej?una tuli Wesleyl aeg-ajalt ?likooli p?hap?evastel ja kirikup?hade jumalateenistustel jutlustada. Neist jumalateenistustest oli kohustatud osa v?tma kogu ?likooli pere. Kuigi seda kohustust v?ga ei t?idetud, olid s??rased puhud jutlustajaile suurep?rane v?imalus siirast s?numit kuulutada. John Wesley pidas 1730. aasta novembrist 1735. aasta septembrini ?heksa ?likooli-jutlust, mida on palju rohkem, kui tavaline jutlustamisgraafik oleks eeldanud. See vihjab sellele, et Wesleyt hinnati Oxfordis jutlustajana rohkem kui tavaliselt arvatud; v?i siis oli ta teistest rohkem valmis selles osas teenima ning asendas neil puhkudel teisi.
Wesleyl paluti taas Oxfordis jutlustada P?ha Barnaba p?eval, 11. juunil 1738, ?sna pea p?rast naasmist Georgiast. Eelnevate kuude jooksul oli Wesley l?bi elanud radikaalse seesmise muutuse, mis kulmineerus 24. mail 1738, millest tema Oxfordi kolleegid ilmselt palju ei teadnud. Vahepeal oli ta oma ?uut evangeeliumi? (p??stmine usu kaudu) juba testinud mitmes Londoni ja selle l?hi?mbruse kirikus, kus ta p?hjustas k?ikjal vaidlusi, mille tulemusena talle keelati nende kirikute kantslist jutlustamine.
Seep?rast ei eeldanud ta heasoovlikku vastuv?ttu ka Oxfordis. Sellegipoolest oli ?P??stmine usu kaudu? tema esimene avalik esinemine oma positiivse evangeelse manifestiga p?rast Aldersgate?i kogemust.
V??rib mainimist, et selle jutluse vennastekoguduslikku sisu pehmendavad viited Inglise Kiriku ?Homiiliate raamatule?, nagu n?iteks v?ite puhul, et p??ste t?hendas ka v?ge mitte patustada. Siin on n?ha ka Wesley esitatud p??stva usu definitsiooni ilmne anglikaanlik v?rving.
/ Albert C. Outleri sissejuhatav kommentaar John Wesley jutlusele ?Salvation by Faith? /
Sest teie olete armu l?bi p??stetud usu kaudu.
Efeslastele 2:8
1. K?ik ?nnistused, mis Jumal inimese peale on v?lja valanud, tulenevad Tema armust, heldusest v?i soosingust: Tema vabast, ?rateenimatust soosingust, t?iesti ?rateenimatust soosingust, kus inimesel ei ole mingisugust ?igust n?uda v?himatki Tema halastusest. See oli puhas arm, mis ?kujundas inimese maa p?rmust ja puhus temasse elava hinge?, ning vermis sellele hingele Jumala kuju ja ?pani k?ik asjad Tema jalge alla?. Seesama vaba arm on ikka meie sees t?naselgi p?eval, kogu meie elus, hinget?mbes ja k?igis asjus. Sest ei meis endis ega selles, mis meil on v?i mida me teeme, ei ole seda, mis v?himalgi m??ral v??riks midagi Jumala k?est. ?K?ik meie teodki oled Sina, oo Jumal, teinud meie sees.? Seega on need k?ik veelgi enam n?ited ilma hinnata halastusest: ja milles iganes inimene leitakse ?ige olevat, on ka see Jumala and.
2. Millega siis v?ib patune inimene teha lepitust oma pattude p?rast? Kas tema enese tegudega? Ei. Kui neid oleks ka ohtrasti v?i oleks need p?had, ometigi ei ole nad tema enese, vaid Jumala omad. Tegelikult on need k?ik iseeneses siiski ebap?had ja patused, n?nda et viimane kui ?ks neist vajab v?rsket lepitust. Rikutud puu kasvatab ainult rikutud vilja. Ja tema s?da on ometigi rikutud ja j?le, olles ?ilma j??nud Jumala kirkusest?, sellest kirkast ?igusest, mis alguses vajutati tema hinge tema suure Looja kuju kohaselt. Seep?rast, kuna tal pole ei ?igust ega tegusid, millele toetuda, siis on tema ?suu suletud Jumala ees?.
3. Kui siis patune inimene leiab soosingut Jumala juures, on see ?arm armu peale?. Kui Jumal arvab heaks siiski meie peale ?nnistusi v?lja valada ? jah, millest suurim on t?esti p??stmine ? siis mida muud saame me nende asjade peale ?elda, kui ?t?nu olgu Jumalale Tema ?tlemata suure anni eest?! Ja nii see ongi. Siin Jumal ?teeb n?htavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui meie olime alles patused?, selleks et meid p??sta. ?Sest teie olete armu l?bi p??stetud usu kaudu.? Arm on p??stmise allikas ja usk selle tingimus.
N??d, et mitte j??da ilma Jumala armust, on meil tarvilik hoolikalt uurida:
I. Mis usk see on, mille kaudu meid p??stetakse.
II. Mis on see p??stmine, mis toimub usu kaudu.
III. Kuidas me v?iksime vastata m?ningatele vastuv?idetele.
I. Mis usk see on, mille kaudu meid p??stetakse.
1. Ja, esiteks, see ei ole pelgalt pagana usk. Jumal n?uab paganalt, et see usuks, ?et Jumal on olemas ja et Ta annab palga neile, kes Teda otsivad?; ja et Teda tuleb otsida, ??listades ja kiites Teda kui Jumalat k?ige eest?, ja praktiseerides oma kaasloodute suhtes hoolikalt moraalseid voorusi, ?iglust, halastust ja t?de. Ei kreeklane ega roomlane, ei sk??t ega indiaanlane, v?inud end vabandada, kui ta ei uskunud seda piskut: Jumala olemasolu ja omadusi, tulevast tasu ja karistust ning moraalse vooruse kohustuslikku loomust. Sest k?ik see on vaid paganliku inimese usk.
2. Ka ei ole see kuradi usk, kuigi see usk l?heb kaugemale kui pagana oma. Sest kurat usub mitte ainult seda, et on olemas tark ja v?gev Jumal, armuline tasuma ja ?iglane karistama, vaid ta usub ka seda, et Jeesus on Jumala Poeg, Kristus, maailma ?nnistegija. N?nda me leiame teda siis selgesti kuulutavat: ?Ma tean, kes Sa oled: Jumala P?ha.? (Lk 4:34) Ka ei v?i me kahelda, et see ?nnetu hing usub k?iki neid s?nu, mis l?htuvad selle P?ha suust; ja k?ike muud, mida kirjutasid need vanaaja p?had mehed, kellest kahe kohta oli ta sunnitud andma selle aulise tunnistuse: ?Need inimesed on K?igek?rgema Jumala sulased, kes kuulutavad teile p??stmise teed.? N?nda palju siis usub Jumala ja inimese suurim vaenlane, ja v?riseb selle uskudes, et ?Jumal on avalikuks saanud lihas;? et Tema ?paneb k?ik vaenlased Tema jalge alla?; ja et ?kogu P?hakiri on Jumala sisendatud?. Nii kaugele l?heb kuradi usk.
3. Kolmandaks, see usk, mille kaudu meid p??stetakse, selle s?na selles t?henduses, nagu seda edaspidi selgitatakse, ei ole pelgalt see usk, mis oli apostlitel siis, kui Kristus oli veel maa peal; kuigi nad uskusid Temasse n?nda, et ?j?tsid k?ik ja j?rgnesid Talle?; kuigi neil oli v?ge saata korda imetegusid, ?parandada k?iki haigusi ja igasugu n?trust?; neil oli siis ?v?gi ja meelevald k?igi kurjade vaimude ?le?; ja veel ?le selle k?ige, nende ?petaja l?kitas nad ?kuulutama Jumala riiki?. Ja ometigi, p?rast nende tagasip??rdumist k?igi nende v?gevate tegude tegemiselt, nimetab nende Issand ise neid ?uskmatuks sugup?lveks?. Ta ?tleb neile, et ?nad ei suutnud kurja vaimu v?lja ajada nende uskmatuse t?ttu.? Ja kui siis kaua aega hiljem, kui neil eeldatavasti pidi juba pisut olema, ?tlesid nad Talle: ?Kasvata meie usku?, siis vastab Ta neile selgelt, et seda usku pole neil p?rmugi, isegi mitte sinepiivakese jagu: ?Aga Issand ?tles: Kui teil oleks usku nagu sinepiivakene, te v?iksite ?telda sellele mooruspuule: ?Juuri end ?les ja istuta merre!? ja see kuulaks teie s?na.?
4. Mis usk see siis on, mille kaudu meid p??stetakse? Sellele v?ib vastata: esiteks, ?ldiselt, see on usk Kristusesse ? Kristus, ja Jumal Kristuse kaudu, on selle ?igeks objektiks. Selle l?bi eristub see selgelt nii muistse kui moodsa aja paganate usust. Ja kuradi usust eristab seda t?ielikult see ? see ei ole mitte k?igest spekulatiivne, ratsionaalne asi, mitte k?lm, elutu n?ustumine, rodu ideid inimese peas; vaid see on s?dame hoiak. Sest n?nda ?tleb P?hakiri: ?S?damega usutakse ?iguseks.? Ja ?Kui sa oma suuga tunnistad, et Jeesus on Issand ja oma s?dames usud, et Jumal on Ta ?les ?ratanud surnuist, siis sind p??stetakse.?
5. Ja selles erineb see sellest usust, mis apostlitel oli siis, kui Issand oli maa peal, et see tunnustab Tema surma ja Tema ?lest?usmise v?e vajadust ja teeneid. See tunnustab Tema surma kui ainust piisavat vahendit inimese lunastamiseks igavesest surmast ja Tema ?lest?usmist kui meie k?igi taastamist ellu ja surematusse; niiv?rd, kui Ta ?loovutati meie ?leastumiste p?rast ja ?ratati ?les meie ?igekssaamise p?rast?. Ristiusk ei ole siis mitte ainult n?ustumine kogu Kristuse evangeeliumiga, vaid ka t?ielik usaldumine Kristuse verele, usaldus Tema elu, surma ja ?lest?usmise teenetele; toetumine Talle kui meie lepitusele ja meie elule, mis on antud meie eest ja mis elab meie sees. Kindel on see usaldus, mis inimesel on Jumalas, et Kristuse teenete kaudu on tema patud andestatud ja tema on lepitatud Jumala heameeleks; ja selle tulemusena l?petamine koos Temaga ja kinni hoidmine Temast kui meie ?tarkusest, ?igusest, p?hitsusest ja lunastusest? ehk ?he s?naga ?eldult, meie p??stest.
*** II. Mis on see p??stmine, mis toimub usu kaudu, on teine asi, mida me peame vaatlema. ***
1. Ja, esiteks, millele muule see ka ei vihja, see on praegune p??ste. Jah, see on midagi k?ttesaadavat, midagi tegelikult saavutatavat juba siin maa peal nende jaoks, kellel on osa sellest usust. Sest n?nda ?tleb apostel usklikele Efesoses, ja nende kaudu k?igile usklikele k?ikidel aegadel, mitte ?te saate [tulevikus]? (kuigi ka see on t?si), vaid ?teie olete p??stetud usu kaudu?.
2. Te olete p??stetud (v?ttes k?ik kokku ?hte s?nasse) patust. See on p??stmine usu kaudu. See on see suur p??stmine, millest kuulutas ette ingel, enne kui Jumal t?i oma ainus?ndinu sellesse maailma: ?Sina paned Talle nimeks Jeesus, sest Tema p??stab oma rahva nende pattudest.? Ja ei siin ega P?hakirja teistes osades ole selles osas mingit piirangut ega kitsendust. Kogu oma rahva, v?i, nagu mujal on v?ljendatud, k?ik, kes usuvad Temasse, p??stab Ta nende pattudest: nii p?ruspatust kui teopattudest, mineviku ja oleviku liha- ja vaimupattudest. Usu kaudu, mis on nende sees, p??stetakse nad nii s??st kui selle v?est.
3. Esmalt k?ikide minevikupattude s??st. Sest kuna ?kogu maailm on s??di Jumala ees?, siis kui Ta ?peaks meeles k?ik pahateod, kes siis p?siks?; ja kuna ?Seaduse kaudu tuleb patutundmine?, kuid mitte p??stmist sellest, nii et ?Seaduse tegude t?ttu ei m?isteta kedagi ?igeks Tema ees?; siis n??d ?see Jumala ?igus, mis tuleb Jeesusesse Kristusesse uskumise kaudu? ?saab avalikuks neile, kes usuvad?. N??d on nad siis ?m?istetud ?igeks tema armust p?ris muidu, lunastuse kaudu, mis on Jeesuses Kristuses, kelle Jumal on seadnud Tema veres lepitusohvriks usu kaudu, et n?idata oma ?igust ?les sellega, et ta kustutas varem tehtud patud?. N??d on Kristus ?meid Seaduse needusest lahti ostnud, kui ta sai needuse meie eest?. Ta on ?kustutanud ?ra meie v?lakirja, mis oli meie vastu, ning selle on Ta k?rvaldanud, naelutades selle risti k?lge?. ?Nii ei ole n??d enam mingit hukkam?istu neile, kes usuvad Kristusesse Jeesusesse.?
4. Ja olles p??stetud s??st, on nad p??stetud ka hirmust. Mitte sellest lapselikust eksimisehirmust, vaid k?igest orjalikust hirmust, ?kartusest, milles on piina?, hirmust karistuse ees, Jumala raevu hirmust, keda nad enam ei pea kalgiks peremeheks, vaid hellitavaks Isaks. ?Sest nad ei ole saanud orjuse vaimu, et nad peaksid j?lle kartma, vaid lapse?iguse Vaimu, kelles nad h??avad: ?Abba! Isa!? Seesama Vaim tunnistab koos nende vaimuga, et nad on Jumala lapsed.? Nad p??stetakse ka hirmust, kuigi mitte v?imalusest, langeda ?ra Jumala armust ja j??da ilma nendest suurtest ja kallihinnalistest t?otustest. Nad on ?kinnitatud t?otatud P?ha Vaimu pitseriga, kes on nende p?randi tagatis?. N?nda on neil siis ?rahu Jumalaga meie Issanda Jeesuse Kristuse l?bi ? Nad r??mutsevad Jumala kirkuse lootuses ? Ja Jumala armastus on v?lja valatud nende s?damesse P?ha Vaimu l?bi, kes neile on antud.? Ja selle kaudu ?veendakse? neid (kuigi mitte k?iki igal ajal ja mitte sellesama t?ieliku veendumusega), ?et ei surm ega elu, ei praegused ega tulevased asjad, ei k?rgus ega s?gavus ega mis tahes muu loodu suuda neid lahutada Jumala armastusest, mis on Kristuses Jeesuses, meie Issandas?.
5. Taas, selle usu kaudu p??stetakse nad nii patu v?imusest kui ka patus??st. Niisiis kuulutab Apostel: ?Te teate, et Tema on ilmunud patte ?ra kandma ning Temas endas ei ole pattu. ?kski, kes p?sib Temas, ei tee pattu.? (1Jh 3:5?6) Ja taas: ?Lapsed, ?rgu keegi eksitagu teid! ? Kes teeb pattu, on kuradist.? ?Iga?ks, kes usub, on Jumalast s?ndinud.? Ja ??kski, kes on s?ndinud Jumalast, ei tee pattu, sest Jumala seeme p?sib temas ja ta ei saa teha pattu, sest ta on s?ndinud Jumalast.? Veel kord: ?Me teame, et ?kski, kes on s?ndinud Jumalast, ei tee pattu, sest Jumalast s?nnitatu hoiab ennast ja kuri ei puuduta teda.? (Jh 5:18)
6. See, kes on usu kaudu Jumalast s?ndinud, ei tee pattu: (1) mingit harjumusp?rast pattu, sest k?ik harjumusp?rased patud on valitsevad patud; aga patt ei tohi valitseda mitte kelleski, kes usub. Ega (2) mingit tahtlikku pattu; sest tema tahe, kui ta j??b usku, on t?ielikult patu vastu ja j?lestab seda kui surmavat m?rki. Ta ei patusta (3) mingi patuse ihalduse kaudu; sest ta igatseb pidevalt Jumala p?ha ja t?iuslikku tahet; ja mis tahes ebap?ha ihalduse l?mmatab ta juba eos. Ka ei patusta ta (4) n?trusest ei teos, s?nas, ega m?ttes; sest tema n?trused ei lange kokku tema tahtega; ja ilma tahteta ei ole need ?iged patud. Seega, ??kski, kes on s?ndinud Jumalast, ei tee pattu?. Ja kuigi ta ei v?i ?elda, et ta pole pattu teinud, ometigi n??d ?ta ei tee pattu?.
7. See on siis see p??stmine, mis tuleb usu kaudu juba selles maailmas: p??stmine patust ja patu tagaj?rgedest, sageli v?ljendatud s?naga ??igeksm?istmine?, mis, k?ige laiemas m?ttes, t?hendab vabastamist s??st ja karistusest Kristuse lepituse kaudu, mis t?eliselt rakendatakse patuse hingele, kes n??d Temasse usub, ja vabastamist patu v?est tema sees ?kuju saava Kristuse kaudu?. N?nda et see, kes sel kombel on usu kaudu m?istetud ?igeks v?i p??stetud, on t?epoolest ?uuesti s?ndinud?. Ta on ?uuesti s?ndinud Vaimust? uude ?ellu, mis on koos Kristusega Jumalas?. Ja ??sjas?ndinud lapsena v?tab ta r??muga vastu vaimulikku selget piima ja kasvab selle varal?; ?saades v?gevaks Issandas, oma Jumalas?, ?minnes usust usku?, ?armust armu?, ?kuni ta l?puks saab t?ismeheks Kristuse t?isea m??tu m??da?.
III. Esimene tavap?rane vastuv?ide sellele on see ...
1. ? et ainult usu kaudu p??semise ja ?igeksm?istmise jutlustamine t?hendab jutlustamist p?haduse ja heade tegude vastu. Sellele v?iks anda l?hikese vastuse: see v?iks olla n?nda, kui me k?neleksime, nagu m?ned seda teevad, usust, mis seisab nendest asjadest eraldi. Kuid meie r??gime usust, mis ei ole selline, vaid tingimata viljakas k?ikide heade tegude ja p?haduse poolest.
2. Kuid v?ib-olla on kasuks, kui vaatleme seda pisut laiemalt: eriti seet?ttu, et see pole mingi uus vastuv?ide, vaid p?rineb juba P?ha Pauluse aegadest, sest isegi siis k?siti: ?Kas me siis t?histame Seaduse usu l?bi?? Me vastame, esiteks, et k?ik, kes ei jutlusta usku, t?histavad Seaduse, kas otseselt ja j?medalt, piirangute ja kommentaaridega, mis s??vad v?lja antud teksti vaimu; v?i kaudselt, mitte osutades ainsale vahendile, mille abil on Seadust v?imalik t?ita. Samas, teiseks, ?me kehtestame Seaduse?, n?idates nii selle t?it ulatust ja vaimulikku m?tet kui kutsudes k?iki sellele elavale teele, mille kaudu ?Seaduse n?uded oleksid nendes t?idetud?. Need, usaldudes ainult Kristuse verele, kasutavad k?iki neid seadmisi, mis Tema on m??ranud, teevad ?k?iki h?id tegusid, nii nagu Jumal juba enne oli neile seadnud, et nad teeksid neid?, ning naudiksid ja ilmutaksid k?iki p?hi ja taevalikke loomuomadusi, ja sedasama ?meelt, mis oli Kristusel Jeesusel?.
3. Aga kas ei tee selle usu jutlustamine inimesi uhkeks? Me vastame: m?nikord v?ib see nii juhtuda. Sellep?rast pangu iga usklik hoolega t?hele (suure Apostli s?nade kohaselt): ?Oksad on ?ra murtud, et mind asemele pookida. ?ra m?tle k?rgilt, vaid karda, sest kui Jumal ei s??stnud loomulikke oksi, ega Ta siis sindki s??sta! Vaata siis Jumala heldust ja karmust: karmust k?ll nende vastu, kes on langenud, heldust aga sinu vastu, kui sa j??d heldusesse, muidu raiutakse sindki maha!? Ja kui ta j??b sellesse, siis meenuvad talle need P?ha Pauluse s?nad, mis n?evad ette ja vastavad sellele samale vastuv?itele: ?Kus on n??d kiitlemine? See on v?listatud. Millise seaduse l?bi? Kas tegude seaduse l?bi? Ei, vaid usu seaduse l?bi!? (Rm 3:27) Kui inimene m?istetaks ?igeks tema tegude kaudu, siis oleks tal, millest kiidelda. Aga sellel, ?kes tegusid ei tee, vaid usub Temasse, kes teeb ?igeks jumalakartmatu?, ei ole millegagi kiidelda. (Rm 4:5) Samast asjast k?nelevad ka sellele eelnevad ja j?rgnevad s?nad: ?Aga Jumal, kes on rikas halastuselt, ? kuigi me olime surnud ?leastumistes, on meid koos Kristusega teinud elavaks (armu l?bi te olete p??stetud!) ? et n?idata tulevastel aegadel oma armu v?rratut rikkust helduses meie vastu Kristuses Jeesuses. Sest teie olete armu l?bi p??stetud usu kaudu ? ja see ei ole teist enestest.? (Ef 2:4?5, 7?8) Teist enestest ei tule ei teie usk ega teie p??ste. ?See on Jumala and?, tasuta, ?ra teenimata and ? see usk, mille kaudu teid p??stetakse, aga ka see p??ste, mille Ta Tema enda heameelest, lihtsalt oma soosingust, lisab sinna juurde. Et teie usute, on ?ks osa Tema armust; ja et te uskudes p??sete, on teine osa. ?Mitte tegudest, et ?kski ei saaks kiidelda.? Sest k?ik meie teod, kogu meie ?igus, mis meil oli enne meie uskumist, ei p?lvinud Jumalalt muud kui hukkam?istu, nii kaugel olid nad usu ?rateenimisest, mis seet?ttu, kui seda antakse, ei ole ?tegudest?. Ka ei ole p??stmine nendest tegudest, mida me teeme, kui me usume. Sest ?Jumal on? siis ?see, kes teeb k?ike meie sees?. Ja sellep?rast, et Ta annab meile tasu selle eest, mis Ta ise on meie sees korda saatnud, ainult kiidab Tema halastuse rikkust ja ei j?ta meile midagi, mille ?le kiidelda.
4. Siiski, kas n?ndaviisi Jumala halastusest k?nelemine, et Ta p??stab v?i m?istab ?igeks ilma hinnata, ainult usu t?ttu, ei julgusta inimesi, kes on patus? T?epoolest, see v?ib olla nii; paljud ?p?sivad patus, et arm suureneks?. Kuid nende veri tuleb nende eneste peale. Jumala headus peaks neid ajama meelt parandama, ja nii ongi see nendega, kes on s?damelt siirad. Kui nad teavad, et veel on andestust, siis h??avad nad suure h??lega, et Ta kustutaks ?ra ka nende patud usu t?ttu Jeesusesse. Ja kui nad h??avad siiralt ega kohku, kui nad otsivad Teda k?igi vahenditega, mis Ta on m??ranud, kui nad keelduvad lohutusest, kuni Ta tuleb, siis ?Ta tuleb ega viivita mitte?. Ja Tema v?ib teha palju t??d l?hikese ajaga. Apostlite Tegude raamatus on palju n?iteid selle kohta, kuidas Jumal paneb selle usu inimeste s?damesse nii kiiresti, nagu v?lk langeb taevast. N?nda siis, kui Paulus ja Siilas hakkasid jutlustama, parandas vangivalvur meelt, uskus ja ristiti ? nii nagu ka P?ha Peetrus ristis kolm tuhat nelip?ha p?eval, kes k?ik parandasid meelt ja uskusid tema esimese jutluse peale. Ja, t?nu Jumalale, ka praegu on palju elavaid t?estusi selle kohta, et Ta on ikka n?nda ?v?imas p??stma?.
5. Sama t?e kohta on ka ? vaadelduna teise nurga alt ? esitatud hoopis vastupidine vastuv?ide: ?Kui inimest ei p??steta k?ige selle t?ttu, mis ta teeb, siis ajab see inimesed meeleheitele.? T?si, meeleheitele selle p?rast, et neid p??stetakse nende endi tegude t?ttu, nende oma teenete v?i ?iguse t?ttu. Ja nii peabki see olema; sest mitte keegi ei v?i usaldada Kristuse teeneid, kuni ta ei ole t?ielikult lahti ?telnud enda omadest. See, kes ?p??ab kehtestada oma ?igust?, ei saa vastu v?tta Jumala ?igust. ?igust, mis on usust, ei saa talle anda, kuni ta usaldab seda, mis on Seadusest.
6. Kuid see, ?eldakse, on ebamugav ?petus. Kurat r??kis t?pselt iseenda moodi, see t?hendab, ilma t?e v?i h?bita, kui ta s?andas inimesele pakkuda, et see on n?nda. See on ainus kinnitav ?petus, see on ?t?is lohutust? k?ikide enese h?vitanud, ennast hukka m?istnud patuste jaoks. Selles, et ?see, kes usub Temasse, ei j?? h?bisse?; et ?Issand on rikas k?ikide heaks, kes Teda appi h??avad? ? siin on lohutus, k?rgem kui taevas, tugevam kui surm! Mis! Halastust k?ikidele? Sakkeusele, rahva r??vijale? Maarja Magdaleenale, tuntud hoorale? Ma usun, et kuulen kedagi ?tlevat: ?Siis v?in mina, isegi mina, loota halastust!? Ja nii see on, sa vaevatu, keda keegi pole lohutanud! Jumal ei heida enesest ?ra sinu palvet. Jah, v?ib-olla ?tleb Ta juba j?rgmisel tunnil: ?Ole julge, sinu patud on sulle andeks antud!? N?nda andeks antud, et need ei valitse enam sinu ?le; ja ?P?ha Vaim tunnistab koos sinu vaimuga, et sa oled Jumala laps?. Oo, r??mus?num! S?num suurest r??must, mis saab osaks kogu rahvale. ?Hoi! K?ik janused, tulge vee juurde; tulge, ostke ilma rahata ja ilma hinnata.? ?ksk?ik, millised on sinu patud, kuigi ?need on helepunased?, kuigi ?neid on rohkem kui juuksekarvu su peas?, ?p??rdu Issanda poole, siis halastab ta sinu peale; ja meie Jumala poole, sest Tema annab palju andeks?.
7. Kui enam ei teki vastuv?iteid, siis ?eldakse meile lihtsalt, et p??stmist usu kaudu ei tohiks jutlustada esimese ?petusena v?i siis ei peaks seda ?ldse jutlustatama. Aga mida ?tleb P?ha Vaim? ?Teist alust ei saa keegi rajada selle k?rvale, mis on juba olemas ? see on Jeesus Kristus.? N?nda siis, ?iga?ks, kes Temasse usub, p??stetakse?, on ja peab olema kogu meie jutlustamise alusm??riks; see t?hendab, seda tuleb jutlustada esmajoones. ?H?va, kuid mitte k?ikidele.? Kellele me siis ei tohiks seda jutlustada? Kelle me v?lja arvame? Vaesed? Ei, nendel on eriline ?igus kuulda evangeeliumi jutlustamist. Harimatud? Ei. Jumal on need asjad ilmutanud ?petamata ja v?hiklikele inimestele juba algusest saadik. Noored? Mitte mingil juhul. ?Laske need? igal kombel ?tulla Kristuse juurde ja ?rge keelake neid mitte.? Patused? Hoopiski mitte! Tema ?ei tulnud meeleparandusele kutsuma ?igeid, vaid patuseid.? Miks me siis peaksime, kui ?ldse, v?lja arvama rikkad, haritud, austusv??rsed, moraalsed inimesed? Ja see on k?ll t?si, et nad ise sageli arvavad endid v?lja kuulmisest; ometi peame meie r??kima meie Issanda s?nu. Sest n?nda k?lab meie ?lesanne: ?Minge ja kuulutage evangeeliumi kogu loodule.? Kui keegi v??nab seda v?i mis tahes osa sellest, endale h?vinguks, siis peab ta ise kandma oma koormat. Aga ikkagi, ?nii t?esti kui Issand elab, meie r??gime, mis Issand meile ?tleb?.
8. Sel korral r??gime me veel konkreetsemalt, et ?te olete p??stetud armust usu kaudu?: sest mitte kunagi ei ole selle ?petuse s?ilitamine kohasem kui praegusel ajal. Mitte miski peale selle ei suuda m?jusalt takistada Rooma pettekujutluse levikut meie keskel. Selle kiriku eksituste ?kshaaval r?ndamisele ei tuleks l?ppu. Aga p??stmine usu kaudu rabab selle juurtesse ja k?ik eksitused langevad ?hekorraga seal, kus see ?petus kehtestatakse. Just see ?petus (mida meie kirik ?igusega nimetab ?ristiusu tugevaks kaljuks ja aluseks?) oli see, mis esimesena kihutas paavstluse minema meie kuningriigist ja ainult see ?ksi suudab seda ka siit eemal hoida. Mitte miski muu ei suuda peatada seda ebamoraalsust, mis on ?leujutusena laiali levinud meie maal. Kas sa suudaksid suure s?gaviku t?hjendada tilgakaupa? Siis v?id sa meid kujundada ?mber, laites maha konkreetsed pahed. Kuid toodagu sisse ??igus, mille Jumal annab usu peale? ja siis vaibuvad selle uhked lained. Mitte miski peale selle ei suuda sulgeda nende suid, ?kelle au on nende h?bis? ja kes avalikult ?salgavad ?ra Issanda, kes nad on vabaks ostnud?. Nad suudavad r??kida Seadusest nii ?levalt, nagu see, kelle s?damesse Jumal on selle kirjutanud. Kuuldes neid sel teemal k?nelemas, v?ib kalduda arvama, et nad ei ole kaugel Jumala riigist. Kuid viige nad Seaduse juurest evangeeliumi juurde; hakake peale usu ?igusega, ?Kristusega, kes on Seaduse l?pp, ?iguseks iga?hele, kes usub?, ja need, kes alles ?sja n?isid peaaegu et t?iesti kristlased, tunnistavad, et nad on hukatuse pojad, nii kaugel elust ja p??stest (Jumal olgu neile armuline!), nagu p?rgus?gavik on taevak?rgusest.
9. Just sel p?hjusel raevutsebki vaenlane nii meeletult, kui iganes maailmale kuulutatakse ?p??stmist usu kaudu?. Just sel p?hjusel ajas ta kihama maa ja p?rgu, et h?vitada neid, kes sellest esimestena jutlustasid. Ja just selsamal p?hjusel, teades, et ainult usk suudab kukutada tema riigi alused, kutsus ta v?lja k?ik oma v?ed, ja kasutas k?iki oma valetamise ja laimamise kunste, et hirmutada seda V?gede Issanda aulist eestv?itlejat, Martin Lutherit, selle ?petuse taaselustamisest. Siin pole ka midagi imestada. Sest nagu see jumalamees t?hele paneb: ?Kuidas k?ll ajab uhket ja tugevat relvastatud meest raevu see, kui teda peatab ja teeb t?hiseks ?ks v?ike laps, kes tuleb tema vastu pillirookepiga k?es!? ? eriti kui ta teadis, et see v?ike laps kukutab ta kindla peale ja tallab ta jalge alla. ?Aamen, Issand Jeesus!? N?nda siis on sinu tugevus alati saanud ?t?ielikuks n?truses?! Mine siis v?lja, sa v?ike lapsuke, kes usud Temasse ja Tema ?parem k?si ?petab sulle kardetavaid tegusid?! Kuigi sa oled abitu ja n?rk, nagu m?ne p?eva vanune imik, ei suuda v?gev mees sinu ees j??da seisma. Sina v?idad ta ?ra ja allutad tema ja kukutad tema ning tallad ta oma jalgade alla. Sa marsid edasi oma p??ste suure Rajaja juhtimise all, ?v?itjana v?itmiseks?, kuni k?ik sinu vaenlased h?vitatakse ja ?surm on neelatud v?idusse?.
Aga olgu t?nu Jumalale, kes meile annab v?idu meie Issanda Jeesuse Kristuse l?bi, kellele koos Isa ja P?ha Vaimuga olgu ?nnistus ja kirkus ja tarkus ja t?nu ja au ja v?gi ja v?im, igavesest ajast igavesti.
Aamen


Koduteel
2/2013


Superintendendilt
T?idetud t?otused
Jutlus
P??stmine usu kaudu
Arutlust
John Wesley k?sib, mida Sina vastad?
Meilt ja mujalt
M?eldes vendadele Wesleydele
K?mme aastat Alfat Tallinnas
Noortenurk
Me teenime sama Jumalat
Pole m?tet oodata
Lastetoost meil ja mujal
Kasvatades kaast??lisi
Beebim?tsid Etioopiasse
?lest?usmisp?hade aegu Tallinnas
Lastet??tegijate virgutav p?ev P?rnus
P?hap?evakoolis algas suvevaheaeg
Meie p?hap?evakooli?petaja jagab jumala armastust T?ehhis
Nõuandenurk
Kas ka mina olen andekas?
Pildikesi kogudustest
Teateid Rakverest
Intervjuu
Hea tunne on, kui inimesed hoolivad
Elust enesest
Toome andidega au Jumalale...