Vahemere nurgapõhine palavik on Rickettsia conorii ja teiste rikettsiide põhjustatud haigus, bakterid, mida edastavad erinevad " kõva puugid ". Peamine vektor on Rhipicephalus sanguineus, mis tavaliselt parasitiseerib koeri, küülikuid, jäneseid ja muid kodu- ja metsloomi (lambad, kitsed ja veised). Itaalias on juhtumeid teatatud Vahemere piirkonnas, eriti kesk- ja saartel.
Vahemere pulmav palavik esineb 5-7 päeva pärast nakatunud ristiku hammustamist. Sageli on äkiline ja järsk algus, kus palavik (mõõdukas kuni kõrge) on seotud gripitaoliste sümptomitega (külmavärinad, peavalu, väsimus ja üldine halb enesetunne). 4-5 päeva pärast ilmub inokulatsiooni hetkel tüüpiline nahakahjustus (nupp ""), st väikese haavandiga, millel on must keskne ala ja punane halo ( must eschar või " tache noire ").
Haiguse kulg on tavaliselt healoomuline: Vahemere pulseeriv palavik paraneb mõne päeva pärast, kui kasutatakse õigeaegset ja korrektset antibiootikumiravi. Ainult harvadel juhtudel võivad tekkida kardiovaskulaarsed, neeru- ja kesknärvisüsteemi tüsistused.