"Me ei tahaks olulisi piiranguid leevendada. Jälgime jooksvalt andmeid, aga hetkel me ei näe otsest põhjust, et peaks kiiresti soovitama seniseid piiranguid ka karmistada," sõnas Tartu Ülikooli matemaatilise statistika professor ja Teadusnõukoja liige Krista Fischer.
Tartu Ülikooli koroonaviiruse levimuse seireuuringust selgus, et viimase kuuga on nakatunute arv Eestis kahekordistunud. Viirus levib kõigis maakondades. Võrreldes detsembrikuise uuringuetapiga on inimesed hakanud märksa enam Eestis ringi liikuma. Samuti on suurenenud nende hulk, kes pärast arvatavat kokkupuudet nakatunuga oma käitumises midagi ei muuta.
Teadusnõukoda ei soovita piiranguid karmistada
Fischeri sõnul ei ole Teadusnõukojal plaanis uuringu valguses soovitada valitsusel seniseid piirangute leevendusi peatada või karmistada. “Üldiselt on teadusnõukoda sellel seisukohal, et kui koolide teema kõrvale jätame, siis piiranguid võib leevendada ainult sellistes kohtades, kus hinnanguline mõju nakkuse levikule on väga väike,” sõnas Fischer. Seetõttu on võimalik söögikohtades 18. jaanuarist ka kohapeal einestada kuid kellaaja piiranguga, kuna õhtused pidutsemised on suurema nakkusohuga.
“Kui inimene võtab hommikul tassi kohvi või käib tööpäeval kiirelt lõunat söömas ja söögikohas on tagatud hajutatuse nõuded, siis me ei näe eriti suurt ohtu,” lisas Fischer.
Fischeri sõnul näitavad uuringu andmed, et nakkusoht ei ole vähenenud, kuid samal ajal ei näita muud andmed väga suurt tõusu. Haigla andmete järgi ei ole nakatumine tõusnud, märkis Fischer, et iga päev jõuab haiglasse kuskil 40 inimest ning see arv on püsinud samal tasemel alates jõulupühadest.
Reoveeuuringute analüüsid näitasid vahepeal veidi stabiliseerumist või isegi kerget langust, kuid viimased andmed näitavad, et need arvud ei ole läinud üles ega ka alla. Samas on Fischeri sõnul viiruseoht ikkagi väga reaalne ning piiranguid igal juhul vaja, et inimesed teadvustaksid, et tuleb olla ettevaatlik ning endiselt pingutada selle nimel, et mitte nakkuse levikut soodustada.
Haridus on prioriteetsem kui meelelahutus
Fischeri sõnul on hetkel enamus teadusnõukojast selle poolt, et esimeses järjekorras tuleks piirata meelelahutust ja koolide distantsõppele uuesti saatmine tuleb kõne alla alles siis kui on näha, et kõikidest muudest piirangutest hoolimata on nakkusoht kasvanud.
“Lapsed on olnud päris pikalt distantsõppel. Need õpilased, kes nüüd, 25. jaanuaril kooli lähevad on vist vähemalt 6-7 nädalat kodus olnud ja see aeg on üsna pikaks läinud. Laste hariduse huvides ja arvestades distantsõppe poolt tekitatavat hariduslikku ebavõrdsust tundub olevat koolide piiramine see, millele tuleks tõsiselt järele mõelda,” sõnas Fischer, et teadusnõukoda ei soovita valitsusel kontaktõppele naasmist kuidagi peatada.
“Tahaksin, et meil oleks natukene paremaid andmeid selle kohta kui hästi distantsõpe just vanemates klassides toimib. Selles osas ei ole meil kellelgi isegi kahtlust, et algklassid ei peaks koolis käima, sest see tooks kohe kaasa selle, et vanemad peaksid kodus olema. Vanemate klasside osas on palju eriarvamusi, aga vähemalt mingil määral kontaktõpet oleks neile vaja. Siin on pigem küsimus selles, kuidas saaks koolide elu korraldada nii, et seal ei tekiks suuri nakkuskoldeid,” lisas Fischer.
Maskidest loobumisest on vara rääkida
“Sellel koroonaviiruse hooajal maskide kandmisest loobuda ei saa. Kuigi viiruse läbi põdemine või ka vaktsineerimine vähendavad haigestumist ja mingil määral ka viiruse asümptomaatset kandlust, kuid miski pole 100%-line,” ütles professor Irja Lutsar.
Lutsari sõnul pole enamus inimesi siiski haigust põdenud ega ka vaktsineeritud, kuigi nakkust tundub palju olevat. Seega on suur osa inimestest viirusele endiselt vastuvõtlikud.
Maskide kandmiseks on viroloogi sõnul põhjust juba ka sellepärast, et ühiskonna nõrgemaid liikmeid kaitsta, mis on ühiskonna ühtsuse jaoks äärmiselt oluline aspekt. “Maskide kandmisega kaasnev ebamugavus on väike hind selle eest maksmisel,” sõnas ta.
Lutsar ennustas, et maskidega tuleb jätkata nii kaua kui suur osa ühiskonnast on vaktsineeritud ning viirus hakkab ise vaibuma. “Loodan, et see juhtub kevadel. Mis saab sügisel, seda näitab aeg,” lisas Lutsar.
Vaktsineeritus ei ole põhjus maskist loobumiseks
Terviseameti spetsialisti Iirina Filippova sõnul peavad nakkusohutuse meetmed jätkuma ka lähitulevikus, nii kaua kui COVID-19 haiguse epideemia saab kuulutatud lõppenuks. Lisaks sellele peame vaatama aga ka kaugemale tulevikku.
“Selleks, et olla ka edaspidi valmis epidemioloogilisteks väljakutseteks, peavad nakkushaiguste levikut ennetavad käitumismustrid muutuma ühiskonnas pigem iseenesest mõistetavaks heaks tavaks kui ajutiseks ebamugavuseks, millest ihkame esimesel võimalusel vabaneda,” lisas ta.
Filippova paneb südamele, et ka vaktsineeritu staatus ei anna põhjust maskist loobumiseks. Ta toob välja viis põhjust, miks see ei ole hea mõte:
1. Ükski kasutavatest vaktsiinidest ei ole sada protsenti efektiivne. Nii Pfizer/BioNTech-i kui ka Moderna vaktsiinid osutusid kliinilistes katsetes 95 protsendi ulatuses tõhusaiks. See tähendab, et üks kahekümnest vaktsiini saanud inimesest võib süstist hoolimata jääda kaitseta. Tasub meeles pidada, et kliinilistes katsetes on üldjuhul edukuse protsent kõrgem kui tavaelus.
2. Vaktsiinid ei taga kohest kaitset. Ka teise süsti saamise järel kulub veel aega maksimaalse kaitse väljakujunemiseni.
3. Enamik vaktsiine, ka näiteks gripivaktsiinid, kaitsevad inimest raske põdemise eest, kuid ei hoia täielikult ära nakatumist ja viiruse edasiandmist teistele. Kuidas on lood COVID-i vaktsiinidega, vajab veel uurimist. Teoorias on võimalik, et ka pärast vaktsineerimist võib inimene enese teadmata haiguse saada ja seda levitada. See omakorda võib viia traagiliste tagajärgedeni.
4. Inimestel, kel mõne haiguse tõttu on immuunsus alla viidud, võib vaktsiini tõhusus olla lubatust väiksem ja mask on oluline täiendav kaitseviis.
5. Viirus muutub pidevalt. Mida rohkem inimesi haigust põeb, seda kiiremini see ka areneb. Väljatöötatud vaktsiinid ei pruugi ära hoida uute muteerunud viirusetüvede laastavat mõju. Senised uuringud on küll näidanud, et vaktsiinid töötavad praeguseks tuvastatud enam nakkavate variantide puhul, kuid maskid kaitsevad koroonaviiruse mistahes tüve eest, samuti ka teiste õhu kaudu levivate haiguste eest.