Järgnevalt teen midagi ilmselt kohatut. Võtan hüpoteese ja oletusi neilt, kes täna püüavad ümber mõtestada evolutsiooniteooriat – sedasama Darwini evolutsiooniteooriat – sootuks uuel moel, ning püüan aimata, kas nende hüpoteeside hulgas on midagi, mida saaksime oma elujärje seadmisel arvesse võtta.
Kuigi Charles Darwini (1809–1882) evolutsioonikäsitlus on keskendatud vaid bioloogilistele liikidele, on sealt aegade jooksul leitud tuge erinevatele sotsiaalsetele ja majanduslikele kontseptsioonidele: tugevamad jäävad ellu, konkurents ja võistlus selgitab välja tugevamad jne. Majanduselus on juhtiva käena toiminud majanduslik valik, poliitikas aga valijate valik. Teooria mõju meie käitumisele laiemalt on olnud tõlgendajate lihtsustuste tõttu suurem, kui olla tohiks. Ennekõike mugavuse tõttu, millega bioloogilise evolutsiooni kohta tähele pandu on oma ülimas lihtsustuses (või isegi labastuses) kohandatav ühiskonnale, majandusele, poliitikale, pedagoogikale jne.