Eesti keele riigieksamist
Täna toimunud eesti keele riigieksamil tuli õpilastel lahendada alustekstidel põhinevaid tekstimõistmis- ja kirjutamisülesandeid. Eksamitöös oli neli varianti. Õpilane võis nende hulgast valida sobivaima.
Lugemisosas tuli alustekstide põhjal lahendada 3 analüüsi- ja arutlemisoskust nõudvat ülesannet. Alustekstid esindasid näitekirjandust (katkend Andrus Kivirähki näidendist „Kevadine Luts”), luulet (Jürgen Rooste poeem „Rahvaloendajaˮ), publitsistikat (David Vseviov „Kas ajalugu tunneb usaldust?”) ning populaarteadust (Alar Karise artikkel „Oma hing ja võõras keha; oma keha, kelle hing?”).
Eksami teises osas tuli abiturientidel kirjutada lühikirjand. Õpilased võisid analüüsida Eesti elu käsitlemist nüüdisaja kirjanduses ja/või filmikunstis, käsitleda Eesti rahvastiku vähenemisest ja paiknemisest tingitud probleeme, analüüsida riikidevahelisi suhteid nüüdisaegses maailmas või arutleda, millised eetilised probleemid kaasnevad teaduse ja tehnika arendamisega.