Teadlik ja mitte teadlik looduskaitse (viimane oli eriti ammu).
Eriti suurt tähelepanu looduskaitse arendamisel on pälvinud Põhja-Ameerika ja Saksamaa Euroopas.
Looduskaitsele hakati siis mõtlema, kui selgus et miski siin ilmas pole lõpmatu ehk hakkasid otsa saama
loodusvarud ja kahanema mets ning taimestik .
Eestis sündis klassikaline looduskaitse 19.sajandil mil O.W. Masing levitas loodushoidlike teadmisi kirjasõna
abil. Pärast teda hiilgasid veel F.R. Kreutzwald , J.W. Jannsen ja C.R. Jackobson.
2. Demograafiline plahvatus .
Inimeste arvu kiire kasv teatud perioodil. Antud juhul toimus 19.sajandi alguses inimkonna arengus suur
läbimurre ja inimeste arv kasvas 90 aastaga 2 korda (s.t. 7 korda kiiremini kui muidu).
3. Urbanisatsioon ehk linnastumine .
Inimeste kolimine maalt linna. Linnastumine arvudes: 1950 – linnas 30%, 1960 – linnas 33%, 2000 – linnas
47%. Eestis elab linnades u. 69% elanikkonnast. Maailma suurimad linnad : Mexico City, Tokyo , Shanghai, Sao
Paulo.
4. Tööstusrevolutsioon .
Inimeste arvu hüppelist suurenemist mõjutas 19.sajandi alguses tööstusrevolutsioon, kus manufaktuurne tööstus
asendati vabrikulisega. Toimus tänu ostuvõimelise turu moodustumisele, kapitali kuhjumisele, tööjõu
vabanemisele põllumajandusest ja mehhaanika arengule. Tööstusrevolutsiooni algus 1760-1780 Inglismaal,
alguses tekstiilitööstuses (orjatöö kasutamisele oli puuvill odav).
5. Teaduslik-tehniline revolutsioon
Algas 20.sajandi keskel, mil teaduse areng sai aluseks ühiskonna heaolu kasvule ja tööstuse arengule. Selle
käigus muutus nii töö struktuur, tehnika, mõjutatud said ka kultuur ja olme. See sündis suurimate teaduslike ja
tehniliste saavutuste mõjul – töö kompleksne automatiseerimine , uute energialiikide avastamine ja kasutamine,
uute materjalide loomine – TV, raadio, laser ja muu jama .... :P
6. Tehnokraatia
See on tehnika ja tehnikateadlaste võim. Ülistatakse tehnoloogilisi aspekte ja eiratakse loodusteadusi
keskkonnas. PÕHIMÕTE: Inimene on tehnika jaoks, mitte tehnika inimese jaoks.
7. Roheline revolutsioon. Toiduprobleemid .
Seoses linnastumise ja demograafilise plahvatusega kaasnevad toidu- ja jäätmeprobleemid .
Roheline revolutsioon – 1960. aastatel õnnestus tänu saagirohkete sortide (kääbusnisu, riis IR-8) ja intensiivsele
põllumajandusele ( väetised , niisutus , pestitsiidid ) arengumaades järsult suurendada teraviljatoodangut. See
leevendas küll näljahäda , kuid suurendas sise- ja välisvastuolusid ning kontraste – monokultuur , ikaldus,
sooldumine seoses niisutamisega. Rohelise revolutsiooni mõiste võttis kasutusele geneetik Norman Borglaug
( Mehhiko ), kes aretas ka lühikõrrelise nisu.
8. Tehnilise progressi kahjulikud kaasnähud ja nende mõju loodusele.
Algas 8000 aastat tagasi kui hakati loomakasvatuse tarbeks karjamaid rajama ja seetõttu hävitati metsa. Metsade
hävitamine sai põhjuseks muldade erosioonile, veereziimi muutusele, kasulike taimede ja loomade hukule.
Nafta , gaasi ja vedelkütuse kasutamise mõjul hakkasid biosfääri kogunema nende ainete jääkproduktid ning
loodus ei suutnud enam ise toime tulla sellise koguse mürgiste ainetega, seetõttu reostusid vesi, muld ja õhk.
Samuti olid mõjutatud loomad, linnud , taimed ja ka inimesed.
9.