Suursaare radaril võib olla tähtis koht Venemaa õhukaitse süsteemis ja Eesti õhuruumi kontrollimisel, vahendas «Aktuaalne kaamera».
«Kui meie õhuruumis hakkavad tegutsema NATO lennukid, on neil võimalik neid oluliselt kaugemal läänes avastada ja meie piiri lähedale on toodud kaasaegsed kauge tegevusraadiusega õhutõrjekompleksid nagu S-300,» rääkis kaitseväe juhataja kindralmajor Ants Laaneots. «Valminud on uus veel suurema tegevusraadiusega kompleks S-400. Nende paigutamine piki Eesti piiri tagaks võimaluse, et kogu Eesti õhuruum on Vene õhuseiresüsteemi poolt kontrollitav.»
Enam-vähem keset Soome lahte asuv ja suhteliselt kõrgele üle merepinna ulatuv Suursaar on radarile igati soodne asukoht, võimaldades jälgida lisaks õhuruumile ka kogu Soome lahe akvatooriumi.
Kuigi Moskva kinnitusel on radarijaama rajamise eesmärk igati rahumeelne, teeb selle paigutamine 40 kilomeetri kaugusele Soome ja 55 kilomeetri kaugusele Eesti rannikust need riigid rahutuks.
Balti Venemaa uuringute instituudi direktori Vladimir Jukini hinnangul võib tõenäoliselt tegu olla kolmanda jaamaga ahelas, mis peaks täitma augu Loode-Venemaa õhu-kosmosevaatlussüsteemis. Hiljuti ehitati sellised jaamad Peterburi lähistele ja Leningradi oblastisse Lehtusesse. Märksa ohtlikum Eesti julgeolekule oleks aga Suursaare osalemine teises, väljapoole suunatud süsteemis.
«Mõningatel andmetel paigutatakse Loode-Venemaa piirkonda lähemal ajal umbes 50 hävituspommituslennukit SU-34 ja väidetavalt raketid SS-26 tegevusraadiusega 500 kilomeetrit, mis võivad kanda tuuma- või tavalisi lõhkepäid. See kujutab endast ohtu,» ütles Jukin.
Ekspertide hinnangul võib radarijaam olla seotud ka Soome lahe põhja plaanitava gaasitoru turvamisega.