Töötukassa kommunikatsioonijuht Annika Koppel sõnas, et praegu ei ole veel teada, kes on need inimesed, keda võib ees oodata koondamine ja seega ei oska nad veel öelda, millised on nende vajadused, võimalused, ette nähtud hüvitised, oskused, teadmised jne. Koppel kinnitas, et töötukassal on kõikide koondatute aitamiseks vahendid olemas.
Milliseid hüvesid pakub töötukassa Ida-Virumaal?
Koondamisteatega töötaja saab juba enne töösuhte lõppu töötukassalt igakülgset infot ja abi. Sealhulgas on tööst ilma jäänud inimestel võimalik minna töötukassasse karjäärinõustamisele, tööturukoolitusele ja erinevatele nõustamistele.
Lisaks tööta jäänud inimeste toetamisele maksab töötukassa, Ida-Virumaal ja töökoha loomise toetust, mis suunatud tööandjatele ehk tööandjad saavad toetust uute töökohtade loomise eest. See on toetus, mida makstakse vaid kõrge tööpuudusega maakondades. Töökoha loomise toetust saavad tööandjad, kes loovad maakonnas kahe kuu jooksul korraga vähemalt viis töökohta. Neile hüvitatakse osaliselt töötaja palgakulud ning toetatakse uute töötajate oskuste arendamist kuni 2500 euro ulatuses.
Alatest 2017. aasta maist osutab töötukassa töötust ennetavaid ümber- ja täiendõpet toetavaid teenuseid(tasemeõppetoetus, tööturukoolitus), mis on mõeldud töötajatele, kes vajavad tuge töökoha vahetamisel või tööl püsimisel oskuste puudumise või aegumise tõttu ning samuti tööandjatele (koolitustoetus tööandjale), et toetada neid vajalike oskustega tööjõu leidmisel ja ettevalmistamisel ning ümberkorralduste läbiviimisel.
Kaevuritel ja energeetikutel on terves riigis raske
Töötukassa andmetel on praegu Ida-Virumaal 850 vaba töökohta, sellest töötlevas tööstuses 300. Vanade teadmiste ja oskuste pagasiga on kaevuritel ja energeetikutel uut ja tasuvat tööd Ida-Virumaal ja tegelikult Eestis üldse keeruline leida. Suurel osal neist tuleks ümber õppida.
Praegu on Ida-Virumaal ümberõppel 1200 inimest – neist pooled on töötud ja pooled hetkel töötavad inimesed, kes soovivad end tööturul konkurentsivõimelistena hoida. Töötukassa julgustab sundpuhkusel viibivaid inimesi uurima ametialasid ja ümberõppevõimalusi.
„Sündmused tööturul näitavad, et muutusteks tuleb olla valmis, sest täna on tööturul juba tarvis hoopis teistsuguseid oskuseid kui aastakümneid tagasi. Vajadus eri ametite ja oskustega töötajate järele muutub pidevalt. Tekivad uued töökohad, mis nõuavad teistsuguseid oskusi kui varem omandatud. Oluline on olla enda täiendamiseks või millegi sootuks teistsuguse juurde õppimiseks valmis,“ kommenteeris Koppel.
Kui sind koondatakse..
Töötuks jäämise puhul on inimesele ette nähtud koondamishüvitis, töötuskindlustushüvitis ja töötutoetus.
Koondamishüvitise suurus oleneb töötaja viimase töösuhte kestusest. Kui töösuhe selle tööandja juures või teenistusstaaž on kestnud viis kuni kümme aastat, siis makstakse hüvitist ühe kuu keskmise töötasu või palga ulatuses. Kui töösuhe on kestnud üle kümne aasta, siis makstakse hüvitist kahe kuu keskmise töötasu või palga ulatuses.
Töötuskindlustushüvitist saavad töötuna arvele võetud inimesed, kes eelnenud kolme aasta jooksul on vähemalt 12 kuud tööl olnud. Hüvitise suurus oleneb varasemast töötasust. Kehtestatud on aga maksimum ja miinimummäär. Töötuskindlustushüvitist on 2019. aastal võimalik saada maksimaalselt 1546,28 eurot kuus. Maksimaalse töötuskindlustushüvitise suuruse aluseks on kolmekordne Eesti keskmine ühe kalendripäeva töötasu. See, kui kaua makstakse, oleneb, kui pikalt enne inimene töötas.
Töötutoetust saavad registreeritud töötud, kelle ühe kuu sissetulek on väiksem töötutoetuse 31-kordsest päevamäärast (175,15 eurot). Selle toetuse puhul pole oluline, kui suur on inimese eelnev sissetulek olnud. Töötutoetust makstakse, kui töötu tuleb talle määratud ajal töötukassasse vastuvõtule ning täidab tööotsimiskavas kokku lepitud tingimusi ja tegevusi. Toetuse päevamäär on 2019. aastal 5,65 eurot. Töötutoetust makstakse kuni 270 päeva.
Teiste tööturutoetuste hulka kuulub äiteks stipendium, mida on õigus nõuda töötul, kes osaleb vähemalt 40 tundi kestval tööturukoolitusel, tööpraktikal, tööharjutusel, vabatahtlikul tööl või kaitstud töö esimeses etapis.
Kuidas on paika pandud hüvitise suurused?
Hüvitiste saajad ja määrad on paika pandud Töötuskindlustuse seadusega. Iga aasta alguses hüvitise maksimum ja miinimum muutub, niisamuti ka päevamäär – seaduses on kirjas, et maksimaalse töötuskindlustushüvitise suuruse aluseks on kolmekordne Eesti keskmine ühe kalendripäeva töötasu.