Külmade ilmadega tuleb oma keha abistada ja toetada nii sees- kui välispidiselt. Kandke sooja pesu, sooje sokke, niiskus- ja tuulekindlaid pealisriideid ning tingimata mütsi. Nägu jääb aga ikkagi enamasti katmata ja külma meelevalda. Seetõttu hoolitsege naha eest eriti korralikult.
Ärge peske nägu vahetult enne külma kätte minekut, vaid tehke seda mitte vähem kui tund aega enne seda. Kui olete näo korralikult kuivatanud, kandke sellel pehmendav rasvane päevakreem. See parandab naha kaitsevõimet ja elastsust. Samuti võite proovida kõvemate külmadega nägu hommikuti mitte pesta, vaid puhastada seda kergelt ihupiimas niisutatud vatiga.
Huuli kaitske spetsiaalse huulekreemi või -võidega.
Aeg-ajalt tehke näole toitemask, näiteks mee ja munakollasega. Selleks lööge kaussi üks munakollane, lisage tilk oliiviõli, ja kui segu muutub paksemaks, siis ka lusikatäis mett. Segage hoolega ning kandke sõrmedega näole ja kaelale. 20 minuti pärast peske mask maha ja loputage külma veega.
Koduseid ravivõtteid kätele
- Karedaks muutunud kätele sobib kartulimask. Hõõruge puruks üks toores kartul, lisage 1 tl mett ja ½ tl haput mahla.
- Hoidke käsi iga päev soojas kartuli või riisi keeduvees. See on suurepärane pehmendav vahend! Käsi ärge kuivatage, ja kreemitage alles tunni aja pärast.
- Käenahka tugevdab ka porgandisegu koos hapukoore ja oliiviõliga. Hoidke peal 10 minutit.
- Vähemalt kord nädalas tehke pehmendavat käemaski. Selleks võtke 1 tl mett ja 1 munakollane. Lisage kaerahelbeid. Kandke segu kätele, siis masseerige neid 10 minutit. Seejärel peske maha ning hõõruge käsi õliga. Ärge laske maskil kuivada koorukeseks! Juba pärast kolmandat maski märkate positiivseid muutusi.
Kaitske lemmikloomi külma eest
Need lemmikloomad, kes elavad vaheldumisi nii sees kui väljas, muutuvad külma suhtes vastuvõtlikumaks.
Kui koeral või kassil on pärast pikemat õues olemist keha või käppade küljes jääd, ta väriseb ja tema limaskoed on punased, veretud või juba mustad, peate tegutsema väga kiiresti. Külmavõetud kehaosi soojendage sooja vee või fööniga soojendatud rätikutega. Samuti võite kasutada riisiga täidetud kotikesi, mida on mikrolaineahjus soojendatud 1–2 minutit. Katke selline kotike rätikuga ja asetage soojendamiseks lemmiklooma kehale.
Ka soojenduskotti ei tohi ilma rätikuta otse külmavõetud kohale panna. Külma saanud kohta võib ettevaatlikult soojendada juuksefööniga, mis töötab madalatel pööretel ja madalamal kuumusel.
Kui külmakahjustus on üksnes käpal, siis soojendage seda kohta. Ärge pange looma üleni sooja vanni. Ka ei maksa külmavõetud kohta hõõruda ega masseerida.
Koeral on kolm alajahtumise faasi. Kerge alajahtumise korral on looma kehatemperatuur alla 30 kraadi, keskmine alla 22 ja raske alla 10 kraadi.
Kui külmavõetud looma kehatemperatuur on jälle normaalne (38–39º), mässige ta teki sisse ja viige loomaarsti juurde.
Meeles tasub pidada, et väljas elavad lemmikloomad vajavad rohkem toitu kui tubased, sest kehasoojuse hoidmine kulutab rohkem energiat.
Külmal ajal tuleb sagedasti kontrollida, kas loomale pandud vesi pole külmunud ja et tal oleks ka külmal ajal värsket joogivett piisavalt.