|(Foto: Andres Tennus)|
Enda kooliajal Kalm kindlasti marakratt ei olnud, teab tema keskkooliaegne klassijuhataja Olga Kängsep. «Volli kohta saab ainult head öelda, ta on nii asjalik mees, et ei oskagi midagi põnevat rääkida,» naerab Kängsep.
1971. aastal lõpetanud Vändra gümnaasiumi 44. lend on ainus klass, keda Olga Kängsep on juhatanud. Pärast nende lõpetamist sai temast terve kooli direktor. Ehk just seepärast hoiab ta oma endiste õpilastega nii tihedat sidet.
«Terve meie klass oli väga aktiivne ja tegutsemishimuline, Volli oli samuti üks neist, kelle ideedel, mida koos ette võtta, ei paistnud lõppu,» meenutab naine. Üheksandas klassis (tollane keskkooliosa oli 9.−11. klass) leiti näiteks, et oleks vahva kõik koos Musta mere äärde puhkama minna.
Autoriteetne töömees
Sõiduraha teenimiseks mõeldi välja palju variante, tööotsi käidi tegemas üheskoos klassijuhatajaga. Tol ajal töömalevaid veel polnud, aga ettevõtlikud noored organiseerisid endile tegevust nii metsaistutamise kui ka maaparanduses kändude korjamisega. Tol suvel nad elasidki kaks nädalat kolhoosis, tegid kõikvõimalikke töid ja valmistasid endile ise süüa.
«Volli ei kippunud siis üldse liidriks, ta lihtsalt oli autoriteet. Enamasti otsustati alati nii, nagu tema ütles,» räägib Kängsep. Selle juures oli Kalm loomulikult ka ise aktiivne ja aitas teisi alati, kui vaja.
Musta mere äärde klass ka puhkama jõudis. Sellest ajast on klassijuhatajal meeles vast ainus kord, kui Kalm millegi pahanduselaadsega hakkama sai.
Koos sõideti laevaga Jaltasse, seal tuli aga tükk aega busse oodata. Lepiti kokku, et selle ajani kõnnivad kõik vabalt ringi ja kohe, kui transport kohal, sõidetakse edasi. Samal ajal filmis seal Lenfilm filmi «Ma jutustan teile endast» ja korraldajatel tuli mõte ka sadamas jalutavad Eesti noored võtetesse kaasata.
«Nad kasutasid laeva Sergejev Tšerski – see on mul surmatunnini meeles. Meie kirevate T-särkidega poisid võeti sinna taustareisijateks. Ma teadsin, et nad seal on, aga kui bussid lõpuks kohale jõudsid, olid kadunud nii laev kui ka meie poisid ühes sellega,» meenutab klassijuhataja.
Kui esimene ehmatus mööda sai, uuriti sadamast järgi, et Lenfilm sõitis laevaga Gurzuffi ja tagasi tullakse alles kell kaheksa õhtul. See lõi kõik reisiplaanid sassi ning ülejäänud klass koos bussidega pidi poisse üle kuue tunni ootama.
Järgmisel päeval tegi klassijuhataja seaduse, et peatuspauside ajal peavad patused bussis istuma. «Õhtul tuli Volli kõigi nimel vabandama, et keegi teisi ärasõidust ei hoiatanud ja palus, et kõik saaks siiski reisi nautida – kodus on poisid valmis kas või õppenõukogu ette minema. Ta tegi seda nii ilusasti ja sain muidugi aru, et tal on õigus,» räägib Kängsep.
See polnud ainus kord, mil Volli Kalm on näitlemisega kokku puutunud. Kooliaegne kirjandusõpetaja Virve Andrekson meenutab siiani hea sõnaga Tagore’i luulel põhinenud lavastust, mille ta sama klassiga tegi. Kalm, kes alati tundides ka õpetajaga kaasa väitles, mängis seal meespeaosa.
Põhimõtetele kindel
Kuigi keskkoolis õppis Kalm neljadele-viitele ja esindas kooli nii mitmetel rajooni ja riiklikel olümpiaadidel kui ka spordivõistlustel, ei osanud õpetajad pakkuda, mis noormeest ülikooli minnes enim huvitada võiks. See, et ülikooli minek aga tema siht on, oli kõigile selge.
Õpetajad mäletavad Kalmu kui väga põhimõttekindlat noormeest. Koolitundide aruteludes jäi ta enamasti oma mõtetele kindlaks ning ka kooli lõpetas ta nii, et oli üks kahest õpilasest, kes komsomoli ei kuulunud.
«Ma üritasin küll veenda, et see tuleks talle kasuks, kõik noored, kellel hinded vähegi korras olid, võeti kohe komsomoli. Volli jäi aga endale kindlaks ja ütles, et inimene saab olla tubli ja töökas ka ilma sinna kuulumata,» muigab endine klassijuhataja.
Ehk on ka põhimõttekindlus hariduse tähtsustamisele lisaks Kalmu koduse kasvatuse teene. Tema ema, kes oli õpetaja ja põhikooli direktor, lahkus koolist just sel põhjusel, et lasi jõulude ajal koolimajas küünlaid põletada. Tol ajal oli see täiesti vastuvõetamatu tegevus.
Kängsep iseloomustab Kalmu kui väga konkreetset, sihikindlat ja kohusetundlikku meest. Kui mõned aastad tagasi prorektori ametit pidanud Kalm kooli vilistlasena Vändrasse vabariigi aastapäeva kõnet pidama kutsuti, oli ta kohe nõus.
«Sama päeval tuli ta tegelikult tagasi visiidilt Hiinasse, aga kinnitas, et teeb kõik endast oleneva, et õigeks ajaks kohale jõuda. Volli on sõnapidaja mees – kui ta midagi on lubanud, siis teeb ta selle kindlasti ära,» ütleb Kängsep.
Ka selles, et tema endisest õpilasest saab Tartu ülikooli rektor, oli Kängsep kindel juba nädal enne valimispäeva.
«Mul on kohe selline tunne, et Vollist saab rektor. Ja ma usun, et kui ta valitakse, siis õigustab ta nii üliõpilaste kui ka õppejõudude ootusi ja lootusi suure pühendumusega ülikooli heaks töötades. Hea, kui kõrgetel kohtadel on lihtsad inimesed, kes oskavad teistega suhelda ega karda ka tööd teha.»
Rektoriametiga kaasneb kiire suvi
Kuigi Volli Kalm asub Tartu ülikooli rektorina tööle alles juuli alguses, on ka eelnev kuu täis toimetusi.
«Paistab, et suvi tuleb päris tihe: nüüd on vaja kuu aega teadusagentuuri juhtida ja seal otsi kokku tõmmata, samal ajal panna kokku uus meeskond, et ülikoolis rektoritööd alustada. Uuele töökohale tulles ei ole sobilik kohe puhkusele minna, seega tundub, et sel suvel tuleb ainult nädalavahetustega leppida,» rääkis Kalm pärast valimistulemuste teadasaamist.
Nimesid, kes meeskonda kuuluma hakkavad, Kalm veel välja ei ütle, nagu ka seda, kas vahetub ka ülikooli kantsler. Tema sõnul on seda kõike mingis seltskonnas arutatud, aga ülikooli jaoks oluliste positsioonide täitmisel peavad kõik teaduskonnad saama kaasa rääkida, mistõttu meeskonna komplekteerimine võtab aega.
Kõik kolm rektorikandidaati jõudsid ühisele seisukohale, et uues ametis tuleb suurt tähelepanu pöörata õpetajakoolitusele, inimeste suuremale kaasamisele, komisjonide loomisele ja laiema pädevuse kaasamisele nõukogu töösse. Nii püüab ka Kalm uues ametis eelkõige neile teemadele keskenduda.
Volli Kalm
- Sündinud 10. veebruaril 1953. aastal Vändras.
- 1971 lõpetas Vändra gümnaasiumi.
- 1976 lõpetas TÜ geoloogia erialal, 1984 sai Eesti teaduste akadeemia geoloogia instituudi juures geoloogiakandidaadiks.
- 1988–1989 õppis järeldoktorantuuris Alberta ülikoolis.
- Tartu ülikoolis töötab alates aastast 1988. Ta on olnud bioloogia-geograafiateaduskonna geoloogia instituudi lektor, dotsent, geoloogia instituudi juhataja. Aastatel 1995–1998 oli ta dekaan ning 1998–2003 õppeprorektor.
- Ta on Eesti kõrgharidusstrateegia (2006–2015) ja selle rakenduskava koostava töörühma liige, teaduskompetentsi nõukogu liige ja Soome teaduste akadeemia geoteaduste ekspert.
- Volli Kalmu tunnustati 2005. aastal Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.
Autor: Merilyn Merisalu