Kui me talu 2008 aasta augusti lõpus ostsime, oli see nukralt hall ning võssa kasvanud koht ühes Pärnumaa külas. Mida aeg edasi, seda enam hakkab see vana maja avama oma uut ning värsket palet.
Igal vanal majal on oma hing ning lugu.
Kopli talu lugu sai alguse 1936 aastal, kui Heinrih Paavle selle oma perele ehitas.
2008 aasta hilissuvel sai alguse uus lugu...
Lugu, mis räägib sellest, kuidas üks tühi ning kinnikasvanud talukoht muutub tasapisi kenaks ja elavaks noore pere koduks.
Lugu, millele Sina saad selle kodulehe vahendusel kaasa elada.
Me oleme oma looga alles väga alguses, kuid tule siia lehele kindlasti tagasi. Kopli talu lehekülg areneb ja kasvab koos talu endaga ning niipea, kui meie loos on midagi uut, saad sellest siit leheküljelt lugeda.
Selle lehekülje allääres näed, millal on lehekülge viimati uuendatud ning kui palju on meie lehel olnud külastajaid.
Kodulehe läbilõikes võivad mõned asjad erineval moel küll korduda, kuid oleme seda teinud vaid liigendamise parandamiseks ja kodulehe mugavamaks kasutamiseks.
Põhimõtteliselt on koduleht jaotatud neljaks :
* Kopli talu - info talu ajaloo ja muu olulise ja huvitava kohta
* Päevik - Blogi vormis sissekanded meie tegemiste kohta talu taastamisel ning muud huvitavat ja lustakat, mis talus toimunud. Kindlasti räägime siin täpsemalt ka sellest, kuidas üht või teist asja teeme, mis materjale kasutame ning mida üks või teine töö endast kujutab.
* Fotod - Fotod Kopli talust ja tegemistest.
* Viited - lisainfo, kasulikud materjalid, teiste talutaastajate kodulehed ja palju muud
Miks me seda teeme ?
See lehekülg ei ole pelgalt ühe talumaja arenemise ja uuenemise lugu.
Tahame selle kodulehe kaudu näidata, et ehitada saab ka teisiti, kui kips, penoplast ja plastaknad ning elada saab ka mujal, kui tüüpilistes "lollidemaa" stiilis uuselamurajoonides või läbikostvate seintega eurokuubikutes.
Meie eesmärk on oma talukodu taastada ning üles ehitada ise, kasutades seejuures enamasti looduslikke ja keskkonda säästvaid materjale ja värve ning traditsioonilisi ehitusvõtteid.
Märksõnadena võiks siinkohal välja tuua rooplaat, savikrohv, muld-, ning kaseiinvärvid ja loomulikult olemasolevate looduslike materjalide taaskasutus.
Meie senised kogemused piirduvad vaid seinte värvimise ning tapeedi liimimisega, oma teadmised saame internetilehekülgedelt, foorumitest ja raamatutest, oskused aga töö käigus. Meie vanaisad ehitasid oma peredele kodu ise oma kätega, miks peaksime meie kehvemad olema ? Tahan, et minu poeg võiks kunagi uhkusega ütelda, et meie kodu on suures osas meie enda tehud ja ehitatud.
Kavatseme siin kajastada tervet meie talukoha taastamiselugu ning jagada muuhulgas ka nõuandeid ja näpunäiteid selle kohta, mis materjale ja kuidas me kasutame ning mida ja kuidas ise teha.
Lisaks tahame julgustada inimesi, eriti noori nagu me ise, nägema võimaliku ideaalse koduna ka elu linnalähedases maakohas ning kaaluma uue kodu soetamise puhul lisaks korterile või uusehitisele hoopiski esialgu hullumeelsena näivat ideed - vana talukoha taastamine.
Elamine linnalähedases maakohas või külas ei tähenda sugugi loobumist tänapäevastest "elumõnudest" vaid pigem puhtamat ja tervemat elukeskkonda ning paremaid tingimusi.
See tähendab hoopiski privaatsust ja avarust, puhast ning rahulikku ümbrust, võibolla isiklikku ujumiskohta ning miks mitte ka võimalust proovida poest ostetud lisaaineid täis toidu asemel midagi ise kasvatada.
Sind ei häiri naaberkorterist kostuv norskamine või korrus altpoolt kostuv tümpsumuusika, Sa ei pea muretsema sellepärast, et õhtul töölt tulles ei ole Sul hoovis ühtegi vaba parkimiskohta, et kõrvalmajas käivad sageli lärmakad peod ning teie majadevaheline tänav muutub öösiti autode kiirendusrajaks.
Jaan Tätte ütles, et kui nad otsustasid perega Vilsandile kolida, istusid nad kõigepealt maha ning panid kirja kõik "linnaelu" ning "maaelu" plussid ja miinused. Kui oldi juba aasta Vilsandil elatud, üritasid nad seda uuesti teha.
Linnaelu juures ei tulnud ühtegi plussi meelde :-)
- Viimati uuendatud: 21.05.2010 -