Peaminister Jüri Ratas tunnustas reedel pärast Eesti Euroopa Liidu (EL) Nõukogu eesistumise aja viimast ülemkogu kõiki, kes eesistumise edukale toimumisele kaasa aitasid ja ka neid, kes võtsid 1990ndatel suuna EL-iga liitumisele.
"Ma tahan tänada neid inimesi, kes on üldse teinud võimalikuks, et meil on olnud eesistumise eelne ettevalmistusperiood ja eesistumise periood ja siin ma pean minema kindlasti eelmisesse sajandisse, 1990ndate aastate keskpaika," ütles Ratas Brüsselis Eesti ajakirjanikele antud antud pressikonverentsil.
Ratas tänas inimesi, kes on tegelenud igapäevaselt eesistumise ettevalmistamisega ja eesistumise endaga.
"Ma igal juhul nõustun Vabariigi Presidendiga, kes on ühes raadiosaates välja öelnud, et Eesti ametnikud, Eesti teenistujad on pannud väga palju hinge ja emotsiooni ja ilma naljata - ka väga palju tunde. Väga palju tunde ka oma tööajast väljaspool, et eesistumine õnnestuks," rääkis Ratas.
"Et õnnnestuks ka ülemkogu järeldused, et õnnestuks ka ülemkogu arutelud - see ei ole ju nii, et me tuleme 28-kesi kokku ja hakkame arutama. See on olnud tegelikult väga suur ettevalmistus," rääkis peaminister.
Praegu Ratase juhitud Keskerakond on minevikus olnud EL-i suhtes mõneti ebamäärases positsioonis. Peaminister Siim Kallase juhitud Reformierakonna ja Keskerakonna koalitsioonivalitsus viis liitumiskõnelused 2002. aasta detsembris edukalt lõpule, kuid 2003. aastal peetud referendumi eel otsustas Keskerakond jääda liitumise suhtes erapooletuks.
Eesti esitas ametliku taotluse EL-iga liitumiseks 1995. aastal, kui peaminister oli Tiit Vähi, kuid alles 1998. aastal alustati ametlikke liitumisläbirääkimisi.
1. mail 2004 sai Eestist koos üheksa muu riigiga EL-i. Eesti poolelt andsid lepingule allkirjad president Arnold Rüütel ja välisminister Kristiina Ojuland.