Valitsuse istung algab Stenbocki majas homme kell 10. Tegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte.
Seoses eriolukorraga toimuvad valitsuse pressikonverentsid ministeeriumide ühishoone pressikonverentsi ruumis (Suur-Ameerika 1). Kava kohaselt osalevad kell 12 toimuval pressikonverentsil peaminister Jüri Ratase kõrval rahandusminister Martin Helme ja välisminister Urmas Reinsalu.
Nakkuse leviku ohu vähendamiseks palume toimetustel kasutada maksimaalselt „Valitsuse uudiste“ YouTube’i kanali videoülekannet ning briifingu ajal küsimuste esitamiseks kommunikatsioonikeskuse pakutavaid digitaalseid kanaleid, mille kohta saab täpsemat infot press[at]riik[dot]ee.
1. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse (elektrooniliste võimaluste laiendamine koosolekute korraldamisel ja otsuste vastuvõtmisel) eelnõu
Esitaja: justiitsminister Raivo Aeg
Tüüp: Seaduse eelnõu
Eelnõu eesmärk on võimaldada ettevõtluse vormist sõltumata kõigile juriidilistele isikutele e-koosolekute pidamist.
Praegu on võimalused e- koosolekute pidamisel ja otsuste vastuvõtmisel erinevad ja sõltuvad ettevõtluse vormis. Osaühingud ja aktsiaseltsid saavad kasutada elektroonilist hääletamist enne koosolekut ja koosoleku kestel, mis aga nõuab digitaalset allkirjastamist. Elektrooniline osalemine on võimalik vaid aktsiaseltsi nõukogu koosolekul ja börsiaktsiaseltsi üldkoosolekul. Eriti teravalt on kriisi ajal esile kerkinud probleem, et elektroonilised võimalused puuduvad mittetulundusühingutel, tulundusühistutel, sihtasutustel ja korteriühistutel.
Osaühingud ja aktsiaseltsid saavad muudatuse tulemusel juurde koosolekul elektroonilise osalemise võimaluse, samuti kaob ära enne koosolekut hääletamise vormipõhisus ehk on võimalik valida, kas korraldada hääletamine näiteks elektroonilises või kirjalikus vormis või mõnel muul viisil, ainsaks tingimuseks on vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldav vorm. Võimalus võtta otsus vastu koosolekut kokku kutsumata kirjalikult tekib aktsiaseltsidel, oluliselt lihtsamatel tingimustel kui varem mittetulundusühingutel, sihtasutuste nõukogudel ja tulundusühistutel. Korteriühistutele sarnaselt teiste juriidilise isiku liikidega tekib uue võimalusena koosolekul elektrooniline osalemine füüsiliselt osalemise kõrvale.
Mittetulundusühingutel kaotatakse nõue, et mittetulundusühingu liikmete üldkoosoleku protokolli lisaks olev üldkoosolekust osavõtnute nimekiri peab olema omakäeliselt allkirjastatud. Kehtiva õiguse kohaselt tuleb üldkoosolekust osavõtnutel igaühel allkirjastada protokolli lisana osavõtnute nimekiri, mille originaal tuleb esitada (saata postiga) ka siis, kui kandeavaldus ise esitatakse elektrooniliselt. Muudatusega ühtlustatakse mittetulundusühingu liikmete üldkoosoleku osalejate registreerimise ja protokolli koostamise nõuded teistele ühingutele kehtivate nõuetega.
Lisaks sisaldab eelnõu ka osaühingu osa võõrandamise muudatust, millega jõustatakse osa võõrandamise ja pantimise kohustustehingu vorminõude kaotamine esimesel võimalusel, mitte esialgu kavandatud ajal, st 1.augustil 2020. Kiirkorras osa võõrandamise ja pantimise kohustustehingu vorminõude kaotamise jõustamine on vajalik, kuna tehingute notariaalne tõestamine on muutunud kriisiolukorras keeruliseks riikide poolt kehtestatud liikumispiirangute tõttu, samuti põhjusel, et välisriikide dokumentide väljastamine ning Eestisse saatmine nõuab tavapärasest rohkem aega.
Seadus jõustub järgmisel päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.
2. Energiamajanduse korralduse seaduse ja maagaasiseaduse muutmise seaduse eelnõu
Esitaja: majandus- ja taristuminister Taavi Aas
Tüüp: Seaduse eelnõu
Eelnõu eesmärk on üle võtta direktiivist nr 2018/2002 tulenevad uued kohustused, mis aitavad energiakasutuse vähendamisel saavutada Euroopa Liidu pikaajalisi eesmärke. Direktiiv on samm sellise energialiidu suunas, mille raames käsitatakse energiatõhusust omaette energiaallikana.
Eelnõu kohustab riiki parandama energiatõhusust selliselt, et sõltumata majanduskasvu tasemest peab olema eesmärgiks energiatarbimise vähendamine.
Eelnõu järgi täpsustatakse riikliku energiatõhususe saavutamise fikseerimist valitsuse tasandil koos seda toetavate poliitikameetmetega ning energiatõhususkohustuse jaotuskavaga. Riigi üldine energiatõhususe eesmärk on hoida primaarenergia tarbimine 2010. aasta tasemel. See on kajastatud riiklikus energia- ja kliimakavas 2030 (REKK 2030). Eesmärgi saavutamisele aitab kaasa põlevkivijaamade vanemate plokkide sulgemine ja taastuvenergia osakaalu suurendamine.
Reguleeritakse hoonete lõpptarbija kütte, jahutuse ja sooja tarbevee tarbimise mõõtmist ja sellega seotud arvete esitamist. Energiatarnija peab paigaldama üldmõõturi, ent korterelamutes korteripõhiste lõppkasutajate mõõturite paigaldamine on vajalik siis, kui see see on kulutõhus ja tehniliselt teostatav. Lõppkasutajale arvete esitamisel tuleb alates 25.10.2020 hakata andma ulatuslikku võrdlusinfot (nt varasema 12-kuu tarbimisega, sarnase tarbijaga) eesmärgiga, et tarbija saaks muuta oma käitumist.
Seadus on kavandatud põhiosas jõustuma 25. juunil 2020, uueks perioodiks riikliku energiatõhususe eesmärgi seadmist puudutavad sätted jõustuvad 1. jaanuaril 2021.
3. Riigikogu otsuse "Riigireformi elluviimisest" eelnõu
Esitaja: riigihalduse minister Jaak Aab
Tüüp: Riigikogu otsuse eelnõu
Riigireformi üldeesmärk on tõhusa valitsemise saavutamine. Selleks tuleb arendada e-riiki, pakkuda inimesekeskseid avalikke teenuseid ja tagada regionaalne tasakaal.
Eelnõu järgi tuleb korrastada strateegiline planeerimine ja tõhustada riigiülesannete täitmist. Riigi keskvalitsus, kohaliku omavalitsuse üksused ja nende asutused tegutsevad partnerluse põhimõttel ja teevad avalike teenuste pakkumisel igakülgset koostööd.
Õigusloome peab olema kaasav, teadmispõhine ja ettenähtav ning tuginema hea õigusloome põhimõtetele.
Oluline on jätkata kohaliku omavalitsuse üksuste tugevdamisega ja toetada kohaliku omavalitsuse üksuste vabatahtlikke ühinemisi.
Rahvastikuminister teeb valitsuse poolt Riigikogule ülevaate riigireformi rakendamise kohta.
4. Nõusolek Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Tori vallale (Are alevikus asuv Pärnu mnt 6a kinnistu)
Esitaja: majandus- ja taristuminister Taavi Aas
Tüüp: Korralduse eelnõu
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile antakse nõusolek võõrandada Tori vallale otsustuskorras tasuta Are alevikus asuv Pärnu mnt 6a transpordimaa kinnistu bussiterminaliks ja selle juurde viivateks jalgteedeks.
5. Nõusolek Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Saue vallale (Laagri alevikus ja Alliku külas asuvad kuus kinnistut)
Esitaja: majandus- ja taristuminister Taavi Aas
Tüüp: Korralduse eelnõu
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile antakse nõusolek võõrandada Saue vallale otsustuskorras tasuta neli Laagri alevikus ja kaks Alliku külas asuvat kinnistut, millel on Veskitamme tänav ja Instituudi tee. Nimetatud tänavad on osa Laagri-Harku riigiteest, mis pärast Topi liiklussõlme valmimist on kasutusel kohaliku teena.
6. Nõusolek Rahandusministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta ja harilikule väärtusele vastava tasu eest võõrandamiseks Lääne-Nigula vallale (Kirna tee 5 ja 7 ning Paju kinnistud)
Esitaja: riigihalduse minister Jaak Aab
Tüüp: Korralduse eelnõu
Rahandusministeeriumile antakse nõusolek võõrandada Lääne-Nigula vallale kolm kinnistut.
Hoonestamata Paju kinnistu võõrandatakse vallale tasuta Martna lasteaia parklaks.
Kirna tee 5 ja 7 kinnistud võõrandatakse vallale harilikule väärtusele vastava tasu, s.o 2 euro eest. Kinnistutel asuvad lagunevad korterelamud, sest omanikud on neis asunud korteritest loobunud. Kirna tee 5 asuv hoone renoveeritakse munitsipaalkorterelamuks ja selle elanikele rajatakse parkla Kirna tee 7 kinnistule pärast sealse hoone lammutamist.
7. Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Justiitsministeeriumile Eesti Autorite Ühingule varalise kahju hüvitamiseks
Esitaja: rahandusminister Martin Helme
Tüüp: Korralduse eelnõu
Valitsuse reservist eraldatakse justiitsministeeriumile 16 770 eurot, et hüvitada Eesti Autorite Ühingule varaline kahju, mis on tekkinud 2019. aastal nö tühja kasseti tasu kogumisest.
Tasu kogujaks on seni olnud Eesti Autorite Ühing (EAÜ). EAÜ tegevus tasu kogumisel hõlmab salvestusseadmete ja -vahendite maaletoojatelt kvartaalsete või igakuiste aruannete kogumist, saadud info kontrollimist, täiendavate andmete kogumist jms. EAÜ esitab igal aastal justiitsministeeriumile tasu kogumise, maksmise ning tehtud mahaarvestuste kohta aruande. Paraku kogutakse nn tühja kasseti tasu nii vähe, et tasu kogumise halduskulud ületavad kogutud summat.
2019. aastal laekus tühja kasseti tasu kokku 998 eurot, kuid kulud ulatusid 32 996 euroni. EAÜ on pidanud kandma suure osa tasu kogumise administreerimiskuludest oma muude tulude arvelt. Aruande kohaselt kandis EAÜ sellega seoses 2019. aastal kahju 16 770 eurot. Kuna kahju on tekkinud riigi poolt pandud ülesannet täites, tuleb tekkinud kahju EAÜ-le hüvitada.
7. aprillil 2020. a esitas justiitsministeerium kooskõlastamiseks autoriõiguse seaduse muudatused, mille kohaselt volitatakse valitsust kehtestama määrusega tasu suurus konkreetse summana seadmete ja andmekandjate lõikes, mis suurendab saadavat tulu. Seaduse muudatused peaksid jõustuma 1. jaanuaril 2021.
Valitsuse sihtotstarbeta reservi jääk on 11 545 828 eurot.
8. Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Riigikantseile COVID-19 viiruse leviku tõkestamisele suunatud teavituskampaania korraldamiseks
Esitaja: rahandusminister Martin Helme
Tüüp: Korralduse eelnõu
Valitsuse reservist eraldatakse riigikantseleile 100 000 eurot COVID-19 viiruse leviku tõkestamisele suunatud teavituskampaania läbiviimise kulude katteks. Tegemist on 6. aprillil alanud sotsiaalkampaaniaga „Lähed välja – levitad viirust. Püsi kodus!“, millega kutsutakse Eesti inimesi ennetama koroonaviiruse tahtmatut levitamist.
Meediakampaania sisaldab koroonaviiruse leviku tõkestamiseks mõeldud vastutustundlikkuse kampaania loovlahenduse väljatöötamist koos kampaania kujunduste loomise ja kampaaniamaterjalide tootmisega, samuti kampaania meediaplaani koostamist, meediapindade ostu ja meediaplaani täitmise järelevalvet.
Vastutustundlikkuse sotsiaalkampaania töötasid välja agentuurid Kontuur Leo Burnet ja MediaCom. Kampaania teavitustegevusele olid täiendavalt toeks Eesti Turundajate Liit, Eesti Meediaettevõtete Liit, Eesti Posti ja teised.
Raha eraldatakse valitsuse 2020. aasta reservist.
9. Eesti liitumine Kolme Mere Algatuse Investeerimisfondiga
Esitaja: rahandusminister Martin Helme
Tüüp: Korralduse eelnõu
Eesti liitub Kolme Mere Algatuse Investeerimisfondiga, osaledes selles 20 miljoni euroga.
Investeerimisfondiga liitumise eesmärk on suurendada kapitali saadavust Eesti energia, transpordi infrastruktuuri ja digivaldkonna projektidele ning Eesti ettevõtjate poolt neis valdkondades arendatavatele projektidele Kolme Mere Algatuse riikides.
Kolme Mere Algatuse riigid on: 12 Aadria mere, Läänemere ja Musta mere vahel asuvat Euroopa Liidu liikmesriiki: Austria, Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi ja Ungari. Partnerriigid on Ameerika Ühendriigid ja Saksamaa. Investeerimisfondi asutasid 29. mail 2019 Poola riiklik arengupank (BGK) ja Rumeenia riiklik eksport-importpank (EXIMBANK) Luksemburgis.
Fond paigutab vahendeid regioonis tegutsevate ettevõtete omakapitali, annab hübriidlaene ja allutatud laene. Eelistatud on uued projektid, aga välistatud ei ole ka olemasolevatesse projektidesse, arendustesse ja ettevõtetesse investeerimine. Fondi tegevust suunab nõukogu ja osanike järelevalvet fondi tegevuse üle teostab järelevalvenõukogu. Investeerimisotsused teeb fondihaldur investeerimiskomitee poolt kooskõlastatud projektide alusel. Investeerimisvõimalusi hindavad ja valmistavad otsustamiseks ette investeerimisnõustajad. Fondihaldur, investeerimiskomitee ja investeerimisnõustajad on regulaarselt kontaktis põhiosanikega, et võimalike projektide nimekirja täiendada.
10. Tegevuste loetelu, milleks võib eraldada Vabariigi Valitsuse reservi sihtotstarbelisi vahendeid, muutmine
Esitaja: maaeluminister Arvo Aller
Tüüp: Protokolli märgitava otsuse eelnõu
Valitsuse 2020. aasta sihtotstarbelisse reservi nähakse ette ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise kulude katmiseks maaeluministeeriumile 357 369 eurot ning haridus- ja teadusministeeriumile 3511 eurot. Selleks vähendatakse 360 880 euro ulatuses valitsuse 2020. aasta sihtotstarbeta reservi. Rahandusministeerium teeb vastavad muudatused nende tegevuste loetellu, milleks võib eraldada valitsuse reservi sihtotstarbelisi vahendeid.
Põllumajandusamet tuvastas 2019. aastal ohtlikud taimekahjustajad kartuli ringmädaniku ja viljapuu-bakterpõletiku ja tegi ettevõtjatele ettekirjutuse, millega kohustati neid ohtliku taimekahjustajaga saastunud või saastumiskahtlasi taimi hävitama.
Arvestades ohtliku taimekahjustaja leviku riski ning võimaliku saastumise ulatuslikkust peab maaeluministeerium oluliseks põllumajandustootjaid ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõu rakendamisel toetada, et vähendada ohtliku taimekahjustaja puhangust tulenevaid majandusraskusi.
Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude toetuse saamise protsess kestab kaks aastat. Esimesel aastal rakendab ettevõtja tõrjeabinõusid. Kogutud andmete ja eksperthinnangu alusel arvestab maaeluministeerium välja toetuse maksmiseks vajaliku summa. Teisel aastal esitab ettevõtja taotluse Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile. Toetus maksatakse välja seitsme tööpäeva jooksul arvates toetuse rahuldamise otsuse tegemisest.
Vabariigi Valitsuse sihtotstarbeta reservi jääk on 11 545 828 eurot.