...aga kui eestlased tahavad läbi lüüa, siis peavad nad õppima ennast paremini müüma ja turundama. „Harva leiab samas inimeses nii inseneri kui müügimehe omadusi. Kui tuua Apple’i näide, siis on igal ettevõttel vaja Steve Wozniaki ja Steve Jobsi. Eestlased on nagu Wozniakid, aga neil on vaja juurde ka Jobse,“ toob Peter Kentie huvitava paralleeli.
Novembris saab teoks enneolematu eestlaste ärimissioon Hollandisse. Best Marketing viib terve lennukitäie Eesti turundajaid ja ettevõtjaid Amsterdami, eesmärgiga õppida müüki ja turundust Euroopas.
Traditsiooniliselt Pärnus toimuv turunduskonverents toimub seekord Amsterdamis, linna hetkel kõige ägedamas hoones A’DAM Toweris.
Lisaks konverentsile külastab Eesti delegatsioon ka paljusid Hollandi ettevõtteid. Need ei saa olema klassiekskursiooni-tüüpi külastused, et paneme kilemütsi pähe ja vaatame kuidas juustu toodetakse. Ettevõtete külastuste eesmärk on õppida seda, kuidas Hollandi ettevõtted müüvad ja turundavad. Milline on bränding, pakendid, digitaalturundus.
Visiiti ette valmistades uurisime Eestiga tihedalt seotud Hollandi äritegelastelt seda, mida nad Eesti ärikultuurist ja Eesti ettevõtete ekspordipotentsiaalist arvavad ning millised on meie probleemid ja võimalused Euroopas edukalt äri teha.
Komposiitmaterjalide sektoris töötav Eric Boers räägib, et tema näeb Eestis eelkõige noori ettevõtlikke inimesi. „Eestlastel on sisu ja vaimu rohkem kui eestlased ise aru saavad,“ lisab Eric, kuid lisab: „Hollandlased küll hindavad tagasihoidlikkust, aga eestlased on liiga tagasihoidlikud!“
Kõige rohkem oleks hollandlastel Eestist õppida meie e-valitsuse projektist. „Selline asi teeb mind kui hollandlast kadedaks,“ tunnistab de Boers.
Samas eksisteerib Eestis ka paralleelmaailm, nõukogude pärand. „Kui töötasin ühe Muuga sadama vedelgaasiprojekti kallal, siis puutusin kokku huvitava vastuoluga. Ühelt poolt suhtlesid meiega noored, suurepärase inglise keele oskuse ja läänelike kommetega inimesed. Aga samas olid kusagil tagaplaanil otsuseid tegemas hoopis teistmoodi suhtumisega tegelased – ma nimetaks neid nomenklatura,“ jutustab de Boers.
EASi esindaja Hollandis Thijs de Neeve arvab, et Eesti ja Hollandi kultuurid on omavahel väga sarnased, isegi lähedasemad kui Holland ja Belgia. Hollandlased on üllatunud, kui põhjamaine Eesti on, sest üldise eelarvamuse kohaselt peaks Eesti olema slaavi kultuuriga Ida-Euroopa. „Disain, arhitektuur, elustiil – kõik on põhjamaine ja sarnane Hollandiga. Telliskivi Loomelinnak võiks vabalt asuda kusagil Hollandis,“ räägib de Neeve.
Peamine erinevus seisneb selles, et hollandlased on ekstraverdid ja eestlased on introverdid. „Hollandlane on valmis kohe helistama ja asja uurima kui ta äripartnerilt vastust ei saa. Eestlased on tagasihoidlikumad, hollandlased on agressiivsemad. Eestlased on väga vaiksed, aga ühine joon on see, et nii eestlased kui hollandlased on väga otsekohesed.“
Kuna Eesti ettevõtted on väikesed, siis näeb Thijs de Neeve potentsiaali Hollandi turul läbi löömiseks eelkõige kõrge kvaliteediga premium-segmendi toodetel.
De Neeve sõnul sisendavad eestlased endale kogu aeg, et nad nad on väikesed. „Suurus on mentaalne küsimus. Kui eestlased sisendavad endale kogu aeg, et nad on väiksed, siis te hakkategi seda uskuma,“ väidab ta.
Ja muidugi ei saa mööda meie loomupärasest tagasihoidlikkusest. “Eestlased ei kiida ennast ja oma asju. Alles siis kui teised neile nende asjade headust kinnitavad, siis hakkavad nad seda uskuma.“
Eestile EST-brändikontseptsiooni pakkumisega tuntuks saanud Peter Kentie rõhutab samuti eestlaste liigset tagasihoidlikkust. „Eestlased ei saa ise aru, kui head nad. Lääne-Eurooplased kiidavad ennast rohkem ning sageli enne lubavad ja alles siis hakkavad tegema,“ räägin Kentie
Näitena toob ta jalgrattafirma FIX – nad teevad suurepäraseid tooteid, aga on ise tagasihoidlikud. Eksportiv ettevõtte vajab mõlemaid – nii arendajaid ja insenere kui müügimehi. Kui eestlased tahavad läbi lüüa, siis peavad nad õppima ennast paremini müüma ja turundama.
„Harva leiab samas inimeses nii inseneri kui müügimehe omadusi. Kui tuua Apple’i näide, siis on igal ettevõttel vaja Steve Wozniaki ja Steve Jobsi. Eestlased on nagu Wozniakid, aga neil on vaja juurde ka Jobse,“ toob Kentie huvitava paralleeli.
Kentie toob Eesti puhul välja selle, et oleme lõhestunud, meis on kaks äärmust. „Kui vaadata digitaalsfääri, siis ühelt poolt on väga kõrge tase. Aga samas kui vaadata paljude riigiasutuste ja ettevõtete veebilehti, siis on need nagu eelmisest sajandist.
Loomulikult ei saa Kentie rääkimata jätta ka oma lemmikteemast, Eesti brändingust. „Ka brändingu puhul on Eestile omane imelik kahestumine. „Ühest küljest promote te Eestit kui ülimalt digitaalset riiki. Samas kui vaadata Eestit tutvustavaid veebilehti, räägivad need peamiselt metsikust loodusest. Kord pidasime EASi ruumides konverentsi – terve päeva rääkisime digitaalsest Eestist, aga kogu ruumikujundus oli loodusega seotud - loomad ja puud.
Eestit tutvustavates sõnumites pole järjepidevust. Te peate valima ühe ja konkreetse sõnumi. Meie Hollandis valiks ühe tee ja läheks lõpuni. Bränd peab olema järjepidev, ei tohi tekitada segadust. Et silma paista suurtel turgudel, peavad sõnumid olema selged ja ühesugused.
Riigi bränding sillutab teed selle riigi firmadele. Kui riigi bränding on segane, siis ei saa ka äride kuvand välismaal olla selge,“ arvab Kentie.
Kentie näeb Eestil kui turismisihtkohal Hollandis kõvasti potentsiaali. „Eesti võiks olla järgmine kuum sihtkoht. Hollandlased on igal pool mujal käinud juba, nüüd võiks avastada Eestit. Pool meie rahvastikust on üle 50 aasta vanad. Neil on raha ja vaba aega. See oleks Eesti turismile suurepärane ärivõimalus. Aga lennupiletid on kallid – Tallinnase lendamine maksab 350- 400 eurot. Eindhovenist Hispaaniasse maksab lennupilet 30 eurot,“ räägib Kentie.
Amsterdami Turunduskonverents
Kuidas edukalt müüa ja turundada Euroopas?
16. - 18. november 2016
www.amsterdamiturunduskonverents.ee