Antarktikat nimetatakse "külmutatud mandriks". See massiivne maaosa asub lõunapoolkeral Antarktika piirkonnas. See sisaldab geograafilist lõunapoolust. Lõunameri ümbritseb selle mandri mandrit, samas kui arvukad saared jäävad laiali kogu ookeani. Antarktika on jääga kaetud. Seal on palju liustikke, jääriiule ja jäälehti. Jääriiulid on paksud ujuvad jääplatvormid, mille moodustavad jäälehe või liustiku voolamine või laiendamine rannikule ja ookeani pinnale. Antarktika jääriiulid on üliolulised, et anda teadlastele arusaam globaalse soojenemise probleemi tõsidusest. Nende jääriiulite suuruse vähenemise määra võib seostada globaalse temperatuuri tõusuga ja meretaseme tõusuga, mis võib lähitulevikus põhjustada katastroofilisi sündmusi. Siin on nimekiri Antarktikas leiduvatest suurimatest ja olulisematest jääplaatidest.
1. Ross Ice Shelf
Ross Ice Shelf on suurim jäätis kogu kontinendil. 2013. aastal leiti, et jääresti suurus on 500 809 ruutkilomeetrit. See katab Ross Sea lõunaosas tohutu ala ja ulatub Roosevelt'i saare kogu alale. Ross Ice Shelf avastati 28. jaanuaril 1841. 90% jäähallist asub vee all. Ross Ice Shelfile tehakse ulatuslikke teaduslikke uuringuid. Aastate jooksul on teadlased oma koosseisu huvitanud. Jäärauale või selle ümber on loodud mitmeid uurimiskampaaniaid nagu McMurdo jaam, et uurida selle käitumist.
2. Filchner-Ronne jääriiul
See jäätis on suuruselt teine Antarktika jääriiul. See piirneb Weddelli merega. Berkneri saar jagab jääkate merepoolse osa Lääne (Ronne) ja Ida (Filchneri) sektsioonidesse. Jääriiul on 422 420 ruutkilomeetrit. Jää riiulil on poegimise all, mis on jäälehtede eraldamine riiulitest jäämägede moodustamiseks. Mitmed liustikud, nagu taaskasutamise liustik, Slessori liustik ja teised, toidavad jääresti. Loodusajakirjas avaldatud uuring näitas, et see jääriiul võib sajandi lõpuks kaduda ja aidata kaasa 4, 4 mm suurusele meretaseme tõusule aastas.
3. Amery Ice Shelf
Amery Ice Shelf, osa Macist. Robertson Land laieneb Antarktika Prydzi lahele. 62, 620 ruutkilomeetri pindalaga on see mandri suuruselt kolmas jäätis. Nagu teised Antarktika piirkonna jääriiulid, tehakse Ameryle ka mitmeid teaduslikke uuringuid. Läbi selle on puuritud augud, et ekstraktida proovid merepõhjast jääplaadi all ja uurida selle fossiilset koostist.
4. Larseni jääriiul
48 600 ruutkilomeetri suurune ala on Antarktika suuruselt neljas jäätis. See asub Weddelli mere loodeosas. Kuigi jääriiul oli minevikus palju suurem ala, on viimastel aastatel see oluliselt vähenenud.
5. Riiser-Larseni jääriiul
Keisri pingviinid Riiser-Larseni jääriiulil.
See jääplaat hõlmab 48 180 ruutkilomeetrit. See asub kuninganna Maud Landi rannikul. Jää riiul ulatub 400 km kaugusele. Selle eri osi nägid erinevad uurijad ja ekspeditsioonirühmad aastakümnete jooksul. Kuid enamik selle jääriiuliga tehtud fotosid võeti Norras, Suurbritannias ja Rootsis 1951. – 1952. Aastal ühise Antarktika ekspeditsiooni ajal. Jää riiul on nime saanud Antarktika uurijalt.
6. Fimbul Ice Shelf
Fimbul Ice Shelfi pindala on 41 060 ruutkilomeetrit alates 3 ° W kuni 3 ° E kuninganna Maud Land ranniku piiridel. Jutulstraumeni liustik toidab seda jäätiset. Jää riiul pildistati esmalt õhust ajavahemikus 1938–1939 Saksa ekspeditsioon külmutatud mandrile.
7. Shackletoni jääriiul
Seitsmes suurim Antarktika jääriiul asub Ida-Antarktika rannikul ja ulatub Mawsoni merest. Jää riiulil on 33 820 ruutkilomeetrit. USEE avastas ja kaardistas esimest korda jääriiulit 1840. aastal. See on tuntud kuulsa polaar-uurija Sir Ernest Shackletoni nime all.
8. George VI Ice Shelf
See jääriiul asub George VI helis, mis eraldab Palmer Landi Alexander Islandist, 23 880 ruutkilomeetrit. Jää riiul ulatub umbes 56 km kaugusele Ronni sissepääsust Nizniki saarele.
9. West Ice Shelf
16, 370 ruutkilomeetri suurune West Ice Shelf on Antarktika üheksandal kohal olev jääplaat. See ulatub umbes 288 km kaugusele Posadowsky ja Barrier-lahe vahel Ida-Antarktikas. Jää riiulit täheldati esmakordselt esimese Saksa Antarktika ekspeditsiooni ajal, mis toimus 1901. aastast kuni 1903. aastani. Kuna seda funktsiooni vaadati esmalt läänepoolsest küljest, nimetati seda West Ice Shelfiks.
10. Wilkins Ice Shelf
Kümnendaks suurimaks Antarktika jääklassi pindala on 13 680 ruutkilomeetrit Wilkins'i helis. Jää riiuli põhjaosa kaardistati esmakordselt 1910. aastal. 1929. aastal täheldati õhupalli. Täna jää jääkate on vaid väike osa selle algsest suurusest. Globaalne soojenemine on kiirendanud selle jääriiuli kokkuvarisemist. Teadlased kardavad, et selle tohutu jäämassi kadumine lähitulevikus võib oluliselt suurendada meretaseme tõusu.
Antarktika peamised jääriiulid
|Koht||Ice Shelf||Suurus|
|1||Ross||472, 960 km²|
|2||Filchner-Ronne||422, 420 km²|
|3||Amery||62, 620 km²|
|4||Larsen||48, 600 km|
|5||Riiser-Larsen||48, 180 km²|
|6||Fimbul||41, 060 km²|
|7||Shackleton||33, 820 km²|
|8||George VI||23, 880 km²|
|9||Lääne||16, 370 km²|
|10||Wilkins||13, 680 km²|