Pikk päev EP plenaaril Strasbourgis algas mitteametliku kohtumisega põhiseaduskomisjoni esimehe Hübneri ja liikme Leineniga EP valimisõiguse reformi teemal. Õigus kehtib pisimuutustega aastast 1976, nüüd ajab parlament suuremat reformi, aga LRdes on kõik valimiste korraldamisega seotu väga erinev ja väga tundlik, samuti on otsustamiseks vaja konsensust. EE võttis härjal sarvist ja NK üldasjade töögrupp on oma eesistuja Sibula juhtimisel käinud läbi kogu eelnõu. LRde vahel on võimalik kokku leppida umbes 7,5 mitte liiga suurt muutust ja seda asjade seisu täna suuliselt esitlesingi. Suur pahandus ruumis on küsimus üle-euroopalistest nimekirjadest, kus NKs ootad üksmeelsust nagu sokult piima, aga selle soovijate lootus on 23.02 erakorralisel ÜKl, mis arutab institutsioonilisi küsimusi ja kus see asi kindlasti arutlusele tuleb. Eks EP peab nüüd mõtlema ja otsustama, kas võtta need võimalikud muudatused või jätta reform paremaid aegu ootama.
Lõuna paiku kirjutasin koos EP presidendi Tajaniga alla 13 õigusakti, kah meie eesistumise saavutused ju. Seejärel käisin hea koostöö eest tänamas EP peasekretäri Wellet, kellega esimest korda puutusin tööalaselt kokku toonase Euroopa Kristlike Demokraatide Liidu raames 1994. Meile oli eriti oluline parlamendi sekretariaadi koostöö EL õigusakti esmakordse digitaalse allkirjastamise juures (vt Gondori kroonika 25.10.2017). Welle oli väga huvitatud mu hommikusest kohtumisest valimisõiguse teemal ja meelisklesime võimalike variantide üle.
Õhtupoole kõigepealt poliitiline kohtumine 3 EL institutsiooni vahel institutsioonidevahelise leppe täitmise vahearuande üle. See läks praktiliselt autopiloodil, eks eesistumine hakka vaikselt tunda andma. Aga siin polnud ka midagi eriti vastuolulist, seadusandlik töö edeneb jõudsasti ja mõne institutsioonidevahelise teemaga oleme meie eesistumise ajal ka täitsa ilusti edasi liikunud. Väike võbelus tekkis, kui EP poolt tõsteti üllatuslikult omavahelise läbipaistvuse ehk eri koosolekutel osalmise küsimus, mis leppes ometi selgelt lahendatud. NK saab osaleda EP komisjonide koosolekutel, aga mitte koordinaatorite omadel, kus asju päriselt ja sisuliselt arutatakse. Selge on, et NK ei saa lubada parlamendi osalemist meie töögruppide koosolekutel, kus meil sisuliselt ja päriselt asju arutatakse.
Viimase kohtumise olime ise kokku kutsunud, institutsioonidevahelise läbipaistvusregistri üle (vt ka Gondori kroonika 06.09.2017). NKl on meie sihikindla töö tagajärjel nüüd olemas mandaat läbirääkimisteks ja selle esitlemiseks koosolek toimuski. Sisuliseks aruteluks ei pidanudki minema, leppisime, et kohe 2018 alguses tuleb kokku tehniline töörühm ja asjaga liigutakse kiiresti. Asjaoluga, et LR diplomaadid, ka alalised esindajad, ei saa käia EL institutsioonide reeglite alla (kuna pole EL ametnikud), on lepitud ja asja pehmendab pisut mandaadi säte nr 13, mis kutsub eesistujariigi alalist esindajat ja ta asetäitjat vabatahtlikult oma kohtumisi registreerima. Vabatahtlikult võibki seda ja rohkemgi teha, sundida ei saa. Igatahes, BG eesistumisel, kes täna ka aseministriga esindatud oli, on kiire tööpõld ees, läbipaistvus on teema, mille vastu ka suur avalik huvi.
Lõpuks lansseerisime koos EP komisjoniesimeeste konverentsi esimehe Wikströmi ja COM esimese asepresidendi Timmermansiga ka uue institutsioonidevahelise avaliku delegeeritud aktide registri – kõik, kel huvi, saavad nüüdsest hõlpsasti teada, milliseid EL õigusakte direktiividele ja määrustele lisaks on vastu võetud.