Kaalukategooriad
Munade suurus
Munade suurus ja kaal sõltub linnuliigist ja tõust. Tõu piires mõjutab muna kaalu kana kehamass. Raskemad kanad munevad raskemaid mune. Pruunid munakanad on tavaliselt raskemad kui valged ja ka nende munade kaal on suurem.
Muna kaal suureneb kana vanusega. Noor, munema hakkav kana muneb keskmiselt 45-50 g kaaluvaid pesamune, mis on pingpongipalli suurused. Munemisperioodi lõpus munevad kanad üle 70 g raskuseid mune. Keskmine muna kaal munakanatõugudel on 60-62 g (mitte 55 g, nagu mälumängusaadetes pakutakse).
Muna suurusele avaldab mõju ka kana suguküpsuse saabumise iga. Mida noorem on lind munemisperioodi algul, seda väiksem on esimene muna ja sellised varaküpsenud linnud jätkavad suhteliselt väikeste munade munemist kogu esimese munemisperioodi jooksul.
Kui kanad munevad rohkem kui ühe munemisperioodi, siis muna kaal on järgnevatel munemisperioodidel suurem kui esimesel.
Muna kaalu saab mõjutada ka kanade söötmisega. Muna kaalu mõjutavad sööda proteiinisisaldus, aminohapped nagu metioniin ja tsüstiin, sööda energiasisaldus, rasvasisaldus ja elutähtsad rasvhapped nagu linoolhape. Mida suurema koguse nimetatud toitaineid kana söödast saab, seda suuremad on munad.
Väide, et paremini toidetud kanad munevad suuremaid mune, ei pea päriselt paika. Näiteks noorte kanade puhul ei tohiks söödaga liialdada, sest selle tulemusena võib munevus hoopis langeda, lind rasvub ja muutub loiuks.