GAINESVILLE, Fla. - - Florida ülikooli teadlased on kasutanud geeniteraapia meetodeid, et töötada välja uus südameravim, mis alandab rottidel kõrget vererõhku ohutult kuni kuuks ühekordse annusega.
Arstide sõnul on see märkimisväärne, sest hüpertensiooni raviks kõige sagedamini määratud ravimeid tuleb võtta iga päev ja need on seotud nii oluliste kõrv altoimetega, et paljud patsiendid neid ei võta. Kõrge vererõhk suurendab umbes 50 miljonil ameeriklasel insuldi, südameataki ning südame- ja neerupuudulikkuse riski; eksperdid hindavad, et tervelt pooled ei saa ravi ja nendest, kes saavad, vaid iga teine saab korralikku arstiabi.
Uus, patenti ootel olev ravim, mis on osa arenevast ravimite klassist, mis ravib haigusi elu olulisi ehitusplokke manipuleerides, kujutab endast märkimisväärset kõrvalekallet tavapärasest ravimidisainist. Ajakirja Hypertension jaanuarinumbris ja selle nädala ajakirjas Circulation kirjeldatud ravim reguleerib kõrget vererõhku, kirjutades ümber geneetilised juhised, mis tavaliselt käsivad kehal luua kohti ehk "retseptoreid", kus kahjulikud hormoonid toimivad. süda ja neerud.
Selleks muutsid teadlased keemilised ühikud DNA fragmendis, mis teadaolev alt vastutavad retseptorite tootmise eest. Uut materjali tuntakse siis antisenssina, kuna see on DNA sõnumi ümberpööramine, mida teadlased mõnikord nimetavad "mõistuks". Seejärel pakendasid nad antisense lahusesse, mida sai vereringesse süstida.
"Tulemused tunduvad paljulubavad, et leida uus viis hüpertensiooni raviks ravimiga, mis on nii spetsiifiline, et sellel on vähe kõrv altoimeid ja mis on nii pikaajaline, et hoiab vererõhku väga hästi kontrolli all, ilma et oleks vaja igapäevast ravi. ravimeid," ütles dr.M. Ian Phillips, UF-i Meditsiinikolledži füsioloogia osakonna juhataja ja uuringu peamine uurija." See on uut tüüpi ravim, osa täiesti uuest ravimite klassist, mida nimetatakse antisenssiks." Phillips töötas uuringus koos UF-i magistrandi Y. Clare Zhangiga.
Vererõhk tõuseb tavaliselt normaalse reaktsioonina stressile ja füüsilisele tegevusele. Hüpertensioonina tuntud häirega inimesel on aga puhkeolekus kõrge vererõhk.
Alates 1960. aastatest on beetablokaatorid olnud kõrge vererõhu raviks kõige laialdasem alt kasutatavate ravimite hulgas, kuid neid tuleb võtta iga päev ja patsiendid lõpetavad sageli nende kasutamise kõrv altoimete, sealhulgas pearingluse, väsimuse tõttu., köha ja impotentsus. Ravimid võitlevad haigusega, blokeerides teatud hormoonide toimet, aeglustades südame löögisagedust ja vähendades jõudu, millega südamelihas kokku tõmbub.
Antisenss-ravimite väljatöötamise idee on teadlaste jaoks, kes on seda lähenemisviisi laboris hoolik alt uurinud.Esimene selline ravim jõudis turule eelmisel aastal, kui Toidu- ja Ravimiamet kiitis Vitravene heaks AIDS-i patsientide pimeduse ennetamiseks.
UF-i teadlased leidsid, et nende ravim, mida nad on nimetanud beeta1 antisenss-oligodeoksünukleotiidiks, ei mõjuta südame löögisagedust ega tungi ajju. Selle tulemusena ei põhjusta ravi eeldatavasti tavaliste beetablokaatoritega seotud kõrv altoimeid, ütles Phillips.
Järgmine samm on katsetada antisenss-ravi patsientidel, et tagada selle ohutus ja tõhusus, ütles Phillips, kes soovib järgmises uurimisfaasis liituda ravimifirmaga.
Dr. Harvardi meditsiinikooli meditsiiniprofessor ja Brighami ja naistehaigla meditsiiniosakonna juhataja Victor Dzau nimetas uuringut põnevaks kontseptsiooni tõestuseks, kuid märkis, et beeta1 antisenssi toimimise ja toimimise täielikumaks mõistmiseks on vaja täiendavat uurimist. kuidas see mõjutab ülejäänud keha peale südame-veresoonkonna süsteemi.
"See uurimus tutvustab uut paradigmat, uut terapeutilist lähenemist kõrge vererõhu ravile ja kui see on osutunud kasulikuks inimestele, on see ilmselgelt äärmiselt oluline ja murranguline," ütles Dzau. "Kuid need on loomkatsed ning tõhususe ja ohutuse tõestamiseks on vaja väga hoolikaid ja ulatuslikke inimuuringuid."
Kuigi ravim, mis võiks pakkuda pikaajalist kaitset kõrge vererõhu eest, on soovitav, peavad teadlased hindama ka seda, kas selline püsiv toime võib lõpuks probleeme tekitada, lisas Dzau.
"Nagu kõik ravimid, peame mõtlema püsivale toimele, kui hakkame mõtlema, mis juhtub, kui blokeerite retseptorid (koos antisenssiga) liiga kaua – kas sellel on ka varjukülgi? Näiteks, mis juhtub kui teil on vaja, et retseptorid teatud tingimustel tööle hakkaksid?" ütles Dzau. "Seejuures teame, et patsiendid võtavad iga päev beetablokaatoreid, k altsiumikanali blokaatoreid ja angiotensiini retseptori blokaatoreid, nii et kehal on ilmselgelt võimalus sellest mööda hiilida."