

Hellenurme: Eesti seakasvatus peab püsima
14. novembril toimunud seakasvatusseminaril ütles Eesti Tõusigade Aretusühistu tegevjuht Anu Hellenurme, et kui räägime jätkusuutlikust majandamisest, siis kas tõesti on mõttekas Eesti teravili eksportida Araabia kaamelitele või Hispaaniasse ja seal kasvatatud sealiha vedada Eestisse tagasi? “Lugegem kokku need kütusekilomeetrid, mis läbi põletatakse, kas me sellist rohepööret tahtsimegi? Ärgem unustagem, et toidu kasvatamise käigus tekib oskus elada loodusega harmoonias ja kokkuvõttes väheneb ka süsiniku jalajälg,“ sõnas ta oma avakõnes.
Eesti Tõusigade Aretusühistu tegevjuht ütles, et kuigi sigu on Eestimaal kasvatatud vähemalt 4000 aastat, siis viimased 100 aastat aga on seda tööd tehtud täiesti uutmoodi – organiseeritult ja tipptasemel. „Juba sada aastat tagasi ühinesid edumeelsed seakasvatajad eesmärgiga tõstmaks Eestis toodetud kvaliteetne sealiha kuulsusesse kogu maailmas. Mis takistab meil täna seda tegemast?,“ viskas Hellenurme õhku küsimuse.
Tema sõnul on kahjuks viimase 100 aasta jooksul Eesti seakasvatust kõvasti räsinud erinevad sündmused ja poliitilised tuuled ning viimasel ajal on koguni kuulda olnud arutlusi, kas peaks seakasvatusega otsad kokku tõmbama. „Nagu me teame, odavat Euroopa sealiha saab Eestisse tuua küll. Siin on siiski agasid kõvasti rohkem kui üks. Esiteks, me teame, et Eesti sealiha on puhas liha. Eesti sealiha on kvaliteetne. Me teame, kus need sead on kasvanud ja kes neid on kasvatanud. Meie loomad elavad järjet paremates tingimustes, me kasutame vähem antibiootikume ja taimekasvatuses pestitsiide. Teiseks, hävitaksime terve sajandi pikkuse aretustöö vilja. See on nii paljude inimeste pühendunud ja mõtestatud töö. Unustatakse ära, et see on Eesti traditsioon! Ka tänapäeval on eesti seal tugev ekspordipotentsiaal, mis toimiks ainult kogu sektori ühisel soovil ja koostööl,“ on Hellenurme veendunud.
Rohkem lugeda saab EPKK kodulehel.