Stetoskoop on meditsiiniline instrument, mida kasutatakse südame, kopsude ja soolte tekitatud helide kuulmiseks. Stetoskoobi kasutamist helide kuulmiseks nimetatakse auskultatsiooniks. Meditsiinitöötajaid õpetatakse stetoskoope kasutama, kuid saate ka nende kasutamist õppida. Stetoskoopi kasutamise õppimiseks lugege edasi.
Sammud
Meetod üks 7-st: Stetoskoobi valimine ja reguleerimine
-
üks Hankige kvaliteetne stetoskoop. Oluline on kvaliteetne stetoskoop. Mida parem on teie stetoskoobi kvaliteet, seda lihtsam on teil patsiendi keha kuulata.
- Ühe toruga stetoskoobid on paremad kui kahe toruga. Kahetoruliste stetoskoopide torud võivad kokku hõõruda. See müra võib raskendada südamehelide kuulmist.
- Parim on paks, lühike ja suhteliselt jäik toru, välja arvatud juhul, kui plaanite stetoskoopi kaelas kanda. Sellisel juhul sobib kõige paremini pikem toru.
- Veenduge, et torustikus ei oleks lekkeid, koputades membraani (rindkere tasane külg). Koputades kasutage kuulareid heli kuulamiseks. Kui te midagi ei kuule, võib leke tekkida.
-
2 Reguleerige oma stetoskoopi kuulareid. Oluline on veenduda, et kuularid on ettepoole suunatud ja sobivad hästi. Vastasel juhul ei pruugi te oma stetoskoopiga midagi kuulda.
- Veenduge, et kuularid oleksid suunatud ettepoole. Kui panete need tahapoole, ei ole te midagi kuulda.
- Veenduge, et kuularid sobiksid tihedalt ja oleksid hea tihendiga, et vältida ümbritsevat müra. Kui kõrvatükid ei sobi hästi, on enamikul stetoskoopidel eemaldatavad kuularid. Erinevate kuularite ostmiseks külastage meditsiinitarvete poodi.
- Mõne stetoskoobi abil saate parema sobivuse tagamiseks ka kuularid ettepoole kallutada.
-
3 Kontrollige oma stetoskoopi kuulari pinget. Teisisõnu, veenduge, et kuularid oleksid teie pea lähedal, kuid mitte liiga lähedal. Kui teie kuularid on liiga tihedad või liiga lahti, reguleerige need uuesti.
- Kui kuularid on liiga lahti, ei pruugi te midagi kuulda. Pinge pingutamiseks pigistage peakomplekt kuularite lähedusse.
- Kui kuularid on liiga tihedad, võivad need teie kõrvadele haiget teha ja teil võib olla raske oma stetoskoopi kasutada. Pinge vähendamiseks tõmmake peakomplekt õrnalt lahti.
-
4 Valige oma stetoskoobi jaoks sobiv rinnatükk. Stetoskoopide jaoks on saadaval palju erinevat tüüpi rindkere tükke. Valige üks, mis sobib teie vajadustega. Rindkere tükid on erinevates suurustes täiskasvanutele ja lastele. Reklaam
Meetod 2 7-st: Stetoskoopi kasutamise ettevalmistamine
-
üks Stetoskoopi kasutamiseks valige vaikne koht. Kasutage oma stetoskoopi vaikses kohas. Leidke vaikne piirkond, et tagada, et keha helisid, mida soovite kuulda, taustamüra ei ületa.
-
2 Asetage oma patsient kohale. Südame ja kõhu kuulamiseks soovite, et teie patsient satuks lamavasse asendisse. Kopsude kuulamiseks soovite, et teie patsient istuks. Teisisõnu, paluge patsiendil pikali heita. Südame-, kopsu- ja soolehelid võivad sõltuvalt patsiendi asendist kõlada erinevalt: st istuda, seista, külili lamada jne.
-
3 Otsustage, kas kasutada membraani või kella. Membraan ehk trumli lame külg on parem keskmise või kõrge heli kuulmiseks. Kell või trumli ümmargune külg sobib paremini madalate helide kuulmiseks.
- Kui soovite tõesti kõrge helikvaliteediga stetoskoopi, võiksite kaaluda elektroonilist stetoskoopi. Elektrooniline stetoskoop tagab võimenduse, nii et südame- ja kopsuhelisid on kergem kuulda. Elektroonilise stetoskoobi kasutamine võib hõlbustada patsiendi südame ja kopsude kuulmist, kuid pidage meeles, et need on kallid.
-
4 Naha paljastamiseks laske patsiendil panna haigla hommikumantel või riided üles tõsta. Kasutage stetoskoopi palja naha peal, et vältida kohiseva kanga heli võtmist. Kui teie patsient on rinnakarvadega mees, hoidke stetoskoopi paigal, et vältida mingeid kohisevaid helisid.
- Patsiendi mugavamaks muutmiseks soojendage stetoskoop varrukale hõõrudes või kaaluge stetoskoobisoojendi ostmist.
Meetod 3 7-st: Südame kuulamine
-
üks Hoidke membraani patsiendi südame kohal. Asetage diafragma rinna vasakule ülemisele osale, kus kohtuvad 4. kuni 6. ribi, peaaegu otse rinna all. Hoidke stetoskoopi osuti ja keskmiste sõrmede vahel ning rakendage piisavalt õrnat survet, et te ei kuuleks sõrmi koos hõõrumas.
-
2 Kuula südant terve minuti jooksul. Paluge patsiendil normaalselt lõõgastuda ja hingata. Peaksite kuulma inimese südame tavalisi helisid, mis kõlavad nagu “lub-dub”. Neid helisid nimetatakse ka süstoolseteks ja diastoolseteks. Süstoolne on “lub” -heli ja diastoolne on “dub” -heli.
- “Lub” ehk süstoolne heli tekib siis, kui südame mitraal- ja trikuspidaalklapid sulguvad.
- 'Dub' ehk diastoolne heli juhtub siis, kui aordi- ja kopsu klapid sulguvad.
-
3 Lugege minutiga kuulda südamelöökide arvu. Täiskasvanutel ja üle 10-aastastel lastel on puhkeolekus normaalne sagedus vahemikus 60–100 lööki minutis. Hästi koolitatud sportlaste puhul võib puhkeolekus normaalne pulss olla ainult vahemikus 40–60 lööki minutis.
- Alla 10-aastastel patsientidel tuleb arvestada puhkeperioodil mitmel erineval sagedusel. Nende vahemike hulka kuuluvad:
- Kuni ühe kuu vanused vastsündinud: 70–190 lööki minutis
- 1–11 kuu vanused imikud: 80–160 lööki minutis
- 1–2-aastased lapsed: 80–130 lööki minutis
- 3–4-aastased lapsed: 80–120 lööki minutis
- 5–6-aastased lapsed: 75–115 lööki minutis
- 7–9-aastased lapsed: 70–110 lööki minutis
- Alla 10-aastastel patsientidel tuleb arvestada puhkeperioodil mitmel erineval sagedusel. Nende vahemike hulka kuuluvad:
-
4 Kuulake ebanormaalseid südamehelisid. Südamelööke lugedes peaksite kuulama ka ebanormaalseid helisid. Kõike, mis ei kõla lub-dubina, võib pidada ebanormaalseks. Kui kuulete midagi ebanormaalset, võib teie patsient vajada arsti täiendavat hindamist.
- Kui kuulete lärmavat heli või heli, mis sarnaneb pigem 'lub ... shhh ... dub' -ga, võib teie patsiendil süda müristada. Südamekohin on veri, mis kiiresti läbi ventiilide tungib. Paljudel inimestel on nn süütud südamemurrud. Kuid mõned südamemurmad osutavad südameklappidega seotud probleemidele, nii et peaksite soovitama oma patsiendil pöörduda arsti poole, kui avastate südamemüra.
- Kui kuulete kolmandat südameheli, mis sarnaneb madalsagedusliku vibratsiooniga, võib teie patsiendil olla ventrikulaarne defekt. Seda kolmandat südameheli nimetatakse S3 või ventrikulaarseks galopiks. Kui kuulete kolmandat südameheli, soovitage patsiendil pöörduda arsti poole.
- Proovige normaalsete ja ebanormaalsete südamehelide näidiste kuulamine mis aitab teil kindlaks teha, kas see, mida kuulete, on normaalne.
Meetod 4 7-st: Kopsude kuulamine
-
üks Paluge patsiendil istuda otse üles ja hingata normaalselt. Kuulamise ajal võite paluda patsiendil sügavalt sisse hingata, kui te ei kuule hinge helisid või kui nad on liiga vaiksed, et tuvastada kõrvalekaldeid.
-
2 Kasutage oma stetoskoobi membraani, et kuulata patsiendi kopse. Kuulake patsiendi kopse ülemises ja alumises sagaras ning patsiendi esi- ja tagaküljel.
- Kuulates asetage stetoskoop rinna ülemisele osale, seejärel rindkere keskklavikulaarsele joonele ja seejärel rinna alumisele osale. Kuulake kindlasti kõigi nende piirkondade esi- ja tagakülge.
- Kontrollige kindlasti oma patsiendi kopsude mõlemat külge ja märkige, kui midagi on ebanormaalset.
- Kõigi nende asendite katmisega saate kuulata kõiki patsiendi kopsude sagareid.
-
3 Kuulake normaalseid hinge helisid. Tavalised hingehelid on selged, nagu kuulata, kuidas keegi tassi õhku puhub. Kuulake tervet kopsude proovi ja seejärel võrrelda helisid patsiendi kopsudes kuulduga.
- Tavalisi hingetõmbeid on kahte tüüpi:
- Bronhide hingetõmbed on need, mida kuuleb trahheobronhiaalse puu sees.
- Vesikulaarsed hingamishelid on need, mis on kuulda kopsukoe kohal.
- Tavalisi hingetõmbeid on kahte tüüpi:
-
4 Kuulake ebanormaalseid hingamise helisid. Ebanormaalsete hingamishelide hulka kuuluvad vilistav hingamine, stridor, rhonchi ja rallid. Kui te ei kuule hingetõmbeid, võib patsiendil olla kopsude ümber õhku või vedelikku, paksus rindkere seina ümber või õhuvool, mis on aeglustunud või on kopsudesse paisutatud.
- Ebanormaalseid hingehelisid on nelja tüüpi:
- Vilistav hingamine kõlab nagu kõrge heli, kui inimene hingab välja ja mõnikord ka sisse hingates. Paljudel astma põdevatel patsientidel on ka vilistav hingamine ja mõnikord on võimalik isegi stetoskoopita vilistamist kuulda.
- Stridor kõlab nagu kõrge hingeline muusikaline hingamine, mis sarnaneb vilisevaga, mida kuuleb kõige sagedamini patsiendi sissehingamisel. Stridori põhjustab kõri tagaosa ummistus. Seda heli saab sageli kuulda ka ilma stetoskoopita.
- Rhonchi kõlab nagu norskamine. Rhonchit ei saa kuulda ilma stetoskoopita ja see juhtub seetõttu, et õhk liigub kopsude kaudu 'karedat' rada või on see blokeeritud.
- Rales kõlab nagu mullikile hüppamine või kopsudes ragistamine. Rale on kuulda, kui inimene hingab sisse.
- Ebanormaalseid hingehelisid on nelja tüüpi:
Meetod 5 7-st: Kõhuhelide kuulamine
-
üks Asetage membraan patsiendi palja kõhule. Kasutage oma patsiendi nööpnõela keskpunkti ja jagage kuulamine nööbi ümber nelja ossa. Kuulake ülemist vasakut, ülemist paremat, alumist vasakut ja paremat.
-
2 Kuulake normaalset sooleheli. Normaalne sooleheli kõlab nagu siis, kui kõht uriseb või nuriseb. Kõik muu võib viidata sellele, et midagi on valesti ja patsient vajab täiendavat hindamist.
- Kõigist neljast osast peaksite kuulma röökimist. Mõnikord võtab pärast operatsiooni soolehelide taastumine veidi aega.
-
3 Kuulake ebanormaalseid soolehelisid. Enamik heli, mida kuulete patsiendi soolte kuulates, on ainult seedimise helid. Kuigi enamik sooleheli on normaalne, võivad mõned kõrvalekalded osutada probleemile. Kui te pole kindel, kas teie kuuldud soolehelid on normaalsed ja / või patsiendil on muid sümptomeid, peaks patsient täiendavaks hindamiseks pöörduma arsti poole.
- Kui te ei kuule soolestiku helisid, võib see tähendada, et patsiendi maos on midagi blokeeritud. See võib viidata ka kõhukinnisusele ja soolehelid võivad ise tagasi tulla. Aga kui nad ei naase, siis võib tekkida ummistus. Sellisel juhul vajaks patsient täiendavat hindamist arsti poolt.
- Kui patsiendil on hüperaktiivsed soolehelid, millele järgneb soolehelide puudumine, võib see viidata soolekoe rebenemisele või nekroosile.
- Kui patsiendil on väga kõrged soolehelid, võib see näidata, et patsiendi soolestikus on takistus.
- Aeglaseid soolehelisid võivad põhjustada retseptiravimid, spinaalanesteesia, infektsioon, trauma, kõhuõõneoperatsioonid või soole ülepaisutamine.
- Kiireid või hüperaktiivseid soolehelisid võivad põhjustada Crohni tõbi, seedetrakti verejooks, toiduallergia, kõhulahtisus, infektsioon ja haavandiline koliit.
Meetod 6 7-st: Bruitit kuulamas
-
üks Tehke kindlaks, kas peate kontrollima brituudi olemasolu. Kui olete avastanud heli, mis näib olevat südamekohin, peaksite kontrollima ka brüüti. Kuna südamemurm ja brüüt kõlavad sarnaselt, on kahtluse korral oluline kontrollida mõlema olemasolu.
-
2 Asetage stetoskoobi diafragma ühe unearteri kohale. Unearterid asuvad teie patsiendi kaela esiosas, Aadama õuna mõlemal küljel. Kui võtate nimetissõrme ja keskmise sõrme ja lasete need kurgu esiosast alla, siis saate jälgida oma kahe unearteri asukohta.
- Ärge vajutage arterile liiga tugevalt, muidu võite vereringe katkestada ja patsiendi minestada. Ärge kunagi vajutage mõlemale unearterile korraga.
-
3 Kuula müra. Bruit teeb heli, mis näitab, et arter on kitsenenud. Mõnikord võib brüüti segi ajada nurisemisega, sest need kõlavad sarnaselt, kuid kui patsiendil on brüüt, on unearteri kuulamisel tugevam heli tugevam kui südant kuulates.
- Samuti võiksite kuulata kõhu aordi, neeruarterite, niudearterite ja reiearterite kohal olevaid briite.
Meetod 7 7-st: Vererõhu kontrollimine
-
üks Pange vererõhumansett patsiendi käe ümber, otse küünarnuki kohale. Keerake patsiendi varrukas üles, kui see on takistuseks. Veenduge, et kasutate vererõhumansetti, mis sobib patsiendi käsivarrega. Peaksite saama manseti patsiendi käe ümber keerata nii, et see oleks tihedalt kinni, kuid mitte liiga pingul. Kui vererõhumansett on liiga väike või liiga suur, hankige erinev suurus.
-
2 Vajutage stetoskoobi diafragma õlavarre arteri kohale manseti servast allapoole. Membraani saate kasutada ka siis, kui teil on kella kuulmisega probleeme. Kuulate Korotkoffi helisid, mis on madalat tooni koputavad helid, mis näitavad patsiendi süstoolset vererõhku.
- Leidke oma sisemisest käest pulss, mis aitab teil tuvastada õlavarrearteri asukohta.
-
3 Täitke mansett 180 mmHg-ni või 30 mm-ni üle teie eeldatava süstoolse vererõhu. Näidu leiate, vaadates vererõhumõõturi vererõhumõõturit. Seejärel vabastage manseti õhk mõõduka kiirusega (3 mm / s). Õhu vabastamisel kuulake stetoskoobi abil ja hoidke silmad vereloomeetril (vererõhumanseti mõõtur).
-
4 Kuula Korotkoffi helisid. Esimene koputav heli, mida kuulete, on teie patsiendi süstoolne vererõhk. Pange tähele seda arvu, kuid jätkake sfügmomanomeetri jälgimist. Pärast esimese heli peatumist märkige number, millel see peatub. See arv on diastoolne rõhk.
-
5 Vabastage mansett ja eemaldage see. Tühjendage ja võtke patsiendilt vererõhumansett maha kohe, kui olete saanud teise numbri. Kui olete lõpetanud, peaks teil olema kaks numbrit, mis moodustavad teie patsiendi vererõhu. Salvestage need numbrid üksteise kõrvale, eraldatuna kaldkriipsuga. Näiteks 110/70.
-
6 Oodake mõni minut, kui soovite patsiendi vererõhku uuesti kontrollida. Võiksite uuesti mõõta, kui patsiendi vererõhk on kõrge.
- Süstoolne vererõhk üle 120 või diastoolne vererõhk üle 80 näitab, et teie patsiendil võib olla kõrge vererõhk. Sellisel juhul peaks teie patsient pöörduma arsti poole.
Kogukonna küsimused ja vastusedOtsing Lisage uus küsimus
- Küsimus Kas stetoskoop ütleb, kas kellelgi on südamevalu või kas see lihtsalt kuuleb südamelööke? See lihtsalt kuuleb südamelööke. Te peate patsientidelt küsima, kas neil on südamevalu.
- Küsimus Mis on südame müristamine? Südamemurm on südamest tulev ekstra või ebatavaline heli, mille saab tuvastada stetoskoobi abil ja mis võib viidata südamehaigusele.
- Küsimus Kuidas ma saan teada, mis inimesel viga on? Kui lähete meditsiinikooli, õpetavad nad seda teile.
- Küsimus Kas saate oma südame kuulmiseks kasutada stetoskoopi? Jah. Veenduge, et kõrvaosad oleksid kõrvades kõrvakanalite poole suunatud. Oma südant kuulates võib teil olla oma särgi täielik eemaldamine lihtsam.
- Küsimus Kuidas ma saan õigesti teada, kas mu patsiendil on süda müristamas? Veenduge, et teaksite, kuidas terve süda kõlab. Südamemürinad on lisahelid. Kui kuulete, peaksite pöörduma arsti poole.
- Küsimus Kas saate südamelöökide leidmiseks kasutada peas olevat stetoskoopi? Ei
- Küsimus Kuidas saada stetoskoobi kasutamisel silmatorkav heli? Kui teil on stetoskoobi kaudu raskusi kuulmisega, veenduge, et valendik ei põrkaks patsiendi ega muu vastu, kuna see summutab helisid, mida proovite kuulda. Samuti proovige pöidlaga stetoskoopi alla suruda, selle asemel et seda nimetissõrme ja keskmise sõrmega külgedel all hoida.
Reklaam
Video . Selle teenuse kasutamisel võidakse osa teavet YouTube'iga jagada.
Näpunäited
- Veenduge alati, et viibite vaikses keskkonnas, kuulate kõrvalekaldeid ja kui kahtlete, suunake patsient kvalifitseeritud tervishoiutöötaja juurde.
- Puhastage oma stetoskoopi sageli. Infektsiooni vältimiseks peaksite pärast iga patsienti oma stetoskoopi puhastama. Stetoskoobi desinfitseerimiseks kasutage alkoholipadjakesi või 70% isopropüülalkoholiga puhastuslappe.
Reklaam
Hoiatused
- Ärge rääkige trummist ega koputage, kui teil on stetoskoop kõrvus. See on tõesti valus. See võib põhjustada ka kuulmiskahjustusi, olenevalt sellest, kui kõvasti trummi koputate või kui valjusti sellega räägite.
- Ärge kastke oma stetoskoopi vette ega jätke seda äärmiselt kuuma ega külma kätte. Nende toimingute tegemine võib kahjustada.
- Kui kuulate kuulmise ajal ebatavalisi helisid, pöörduge alati arsti poole.
Asjad, mida vajate
- Hea kvaliteediga stetoskoop