Tänavust jalgpalliaastat on raske hinnata kuidagi muudmoodi kui ebaõnnestununa. Kui koondiseaasta algus andis veel lootust, siis septembrikuised järjestikused 0:5 allajäämised Rootsile ja Belgiale kustutasid lootuse, et valiktsükkel õnnestuks väärikalt lõpetada. Kaheksas mängus sai Eesti ühe viigi, lõi kaks väravat ning lasi endale skoorida 22 tabamust. Jalgpalliliidul oli aasta lõpus mõtteainet, kas jätkata peatreener Thomas Häberli käe all või otsida uut juhendajat.
"Vähemalt aasta viimastes mängudes pigem saime selle positiivse tooni läbi selle, et algas see isegi väga kaua oodatud põlvkondade vahetus ja see on midagi, mis annab meile usku või ka loogikat, et siit siiski on võimalik positiivselt edasi minna," arutles Eesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak ERR-i aastalõpuintervjuus.
"Üks nurk, mida nägime, see põlvkondade vahetus on algamas ja seda toetas ka loomulikult see, et mängijad olid kas vigastatud või kehvas vormis ja ma ütleks, et üks argumente, miks me oleme otsustanud anda koondisele, tema treenerite tiimile, mängijatele jalgpalliliidu juhatuse poolt maksimaalse toe, ongi see, et me ei taha seda põlvkondade vahetuse protsessi katkestada ja me tahame ikkagi aru saada, et mis on see Thomas Häberli maksimum, kas me oleme selle juba kätte saanud või on siit midagi tulemas."
Avalikkuse ja poolehoidjate hääled on lisaks peatreeneri vahetusele nõudnud ka muudatusi jalgpalli juhtimises. Aivar Pohlaku sõnul on need reaktsioonid viletsate tulemuste tõttu ootuspärased ja neid võetakse kuulda.
"Ma arvan, et nagu meie jalgpalliühiskonnas need fännide reaktsioonid on pigem olnud küllaltki leebed ja tegelikult meil ka aasta lõpus on tavapärane kohtumine, nimetame seda fänni parlamendiks, kus me kuulamegi ära nende hoiakud ja minu arust käib see selle töö juurde," sõnas Pohlak. "Jalgpall on selline, mis läheb kõikidele korda, ja sa pead suutma seda ka hinnata, et see läheb korda. Minu asi, meie asi on reageerida sellele samamoodi, kuulata see reaktsioon ära ja siis teha oma otsus või käituda edasi nii, nagu on õige."
Sügisel teatas Euroopa jalgpalliliit (UEFA) Eestile 2026. aasta noorukite EM-finaalturniiri korraldusõiguse andmisest ning ühtlasi oma otsusest lubada võistlustele tagasi Venemaa ja Valgevene noortekoondised. Ühiskondlikku pahameelt põhjustas Eesti jalgpalliliidu retoorika, milles ei taunitud otsekohe UEFA otsust ega keeldutud otsesõnu venelastega mängimast.
"Meie kui jalgpalliorganisatsiooni kohus on jälgida neid põhimõtteid, mis meie jalgpallikogukonnas toimivad ja rõhutada neid. Muuhulgas ma pean silmas, et kriisiolukordades on ülioluline jälgida alusdokumente ja meie alusdokument on olümpiaharta, mis ütleb väga selgelt ära, et sport ei tegele poliitikaga," ütles Pohlak.
"Ma olen selline põhimõttekindel inimene ja minu jaoks on sellised asjad väga selgelt paigas. Kui spordi alusdokumendid ütlevad nii, siis ma pean nende järgi käituma ja see, et siis oma isiklikud valikud või hoiakud või poliitilised seisukohad, need peaksid tulema nii hilja, kui nad on võimalikud, aga ma mõistan, et tänapäeva hästi jõuliselt polariseerunud ühiskonnas see viib selleni, et nendest sinu põhimõttelistest organisatsiooni juhina esitatud seisukohtadest kujundatakse sinu isiklik kuvand, nagu ka nendes olukordades läks."
Uus jalgpalliaasta ei alga siiski päris mustades värvides, kuna Eestil püsib lootus pääseda sõelmängude kaudu Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile.
***
Vaata ka spordiaastat kokkuvõtvat saadet "Aasta tipphetked 2023. Sport" ETV-s 28. detsembril kell 20.00.
Toimetaja: Kristjan Kallaste