Elektrooniline ooper näitlejale-lauljale, virtuaalsetele ooperisolistidele, live-elektroonikale ja robotile on fantaasia Vene filmirežissööri Andrei Tarkovski viimasest, tegemata jäänud filmist. Juba parandamatult haige Tarkovski saab ootamatult võimaluse vändata oma kaheksas film, kuigi on ennustatud, et talle on antud teha vaid seitse filmi. Lavastaja siseheitlus, mis sellest ettepanekust alguse saab, leiab aset lähitulevikus, kui virtuaalreaalsusest ja robotitest on saanud igapäevase elu lahutamatu osa.
«Sellel kammerlikul muusikateatril on katartiline mõju,» kirjutas Austria päevaleht Der Standard pärast ooperi esietendust, mis leidis aset 2020. aasta sügisel Viinis. Eesti publiku ette jõuab ka unenäoliselt müstiliseks nimetatud «Tarkovski. Kaheksas film» esimest korda.
Eesti Kontserdi produtsendi Heili-Vaus Tamme sõnul on selles midagi fataalset, et 44 aastat pärast «Stalkeri» võtteid jookseb Tarkovski uuesti mööda neidsamu treppe ja suhtleb seintele ilmuvate tegelastega, kelleks on tema enda naine, chatbot´i tüdruk, robotkäsi ja kaheksanda filmi salapärane tellija.
Ka PÖFFi juht Tiina Lokk ootab ettekannet kannatamatult. «Piiride nihutamine ja nende ristumine, erinevate kunstide sümbioos on alati erk ja hõrgutav ning vastab meie festivali otsingulisele vaimule. Ja kus siis veel Tarkovskist rääkivat ooperit esitada, kui mitte kohas, kus avaneb «Stalkeri» sissepääs Tsooni,» ütles ta.
Äsja etendus «Tarkovski. Kaheksas film» ka Linzis aset leidnud festivalil Ars Electronica, mis on maailma tuntuim kunsti-, teadus- ja tehnoloogiateemaline kultuurifestival. 2018. aastal pälvis projekt Euroopa muusikateatriideede konkursi FEDORA Prize nominatsiooni.
Teos on valminud Eesti Kontserdi, Viini etenduskunstide keskuse WUK, Linzi riigiteatri ja festivali Ars Electronica ja Pimedate Ööde filmifestivali koostöös. Ettekanded kuuluvad Eesti Kontserdi tulevikukunsti sarja «Curioosum», mis otsib muusika, teaduse ja tehnoloogia kokkupuutepunkte.