Jaanalind, Struthio camelus, on Aafrikast pärit suur lennuvõimetu lind. See on ainus perekonna Struthionidae ja selle perekonna Struthio elusolend. Jaanalinnud jagavad Struthioniformes'i liiki kiivide, emude ja teiste silerinnaliste lindudega. See on oma välimuselt eristatav, pika kaela ja jalgadega ning võime joosta maksimaalse kiirusega umbes 70 km / h, mis on iga linnu suurim maakiirus. Jaanalind on suurim elav linnuliik ja muneb kõigist elusatest lindudest suurima muna.
Jaanalind ( Struthio Camelus ), kes elab Aafrikas, on maailma suurim ja raskem lind. Selle lennuvõimetu linnu pikkus on 7–9 jalga, mis võrdub 2,1–2,7 meetriga ja kaalub 198–287 naela ehk umbes 90–130 kilogrammi. Täiskasvanud isased jaanalinnud on tavaliselt suuremad kui emased.
Sellel linnul on äärmiselt tugevad ja võimsad jalad, mis võimaldavad tal lühikeste pursketena joosta kuni 43 miili tunnis, mis on umbes 70 kilomeetrit tunnis. Sellel linnul on tohutu samm, mis ulatub vahemikku 10–16 jalga ehk umbes 3–5 meetrit. Jaanalinnu jalad on nii tugevad, et nad suudavad ühe jalaga tappa nii suure looma kui lõvi või inimese.
Ehkki jaanalind ei kasuta lendamiseks oma tiibu, kasutavad nad neid jooksmise, kallutamise ja pööramise ajal roolidena, et liikumisel tasakaalu hoida. Samuti kasutavad nad oma tiibu ja sabasulgi keerukates kurameerimistantsudes, lehvitades neid ja näidates üksteisele dramaatilises toretsevas saates. Pärast paaritumist muneb jaanalinnukana viie kuni üheteistkümne muna vahel.
Jaanalind on väga atraktiivne lind. Isased on dramaatiliselt mustvalged, naised aga hallid või pruunid ja valged. Mõlemal sugupoolel on pikk paljas kael ja jalad väikesed pead. Erinevalt teistest lindudest, kelle suled asuvad sujuvalt ja tihedalt koos, on jaanalinnu suled lahti ja annavad linnule mõnevõrra karvase välimuse.
Jaanalinde leidub avatud savannides ja kõrbetes kogu Aafrika kesk- ja lõunaosas. See lind on rohusööja, kes sööb peamiselt heintaimi, seemneid, juuri ja lehti, kuigi ta sööb ka putukaid, väikeseid sisalikke ja kohati selgrootuid. Jaanalinnud saavad suurema osa veest söödud taimestikust ja seetõttu pole vaja vett eriti sageli juua. Kuna neil suurtel lindudel pole hambaid, peavad nad toidu seedimiseks aitama ka väikesi kive ja liiva.
Jaanalinnu röövivad paljud Aafrika suured kiskjad, sealhulgas gepardid , Aafrika metsikud koerad , lõvid ja hüäänid. Selle imikud on kiskjate suhtes eriti haavatavad ja ainult 15 protsenti jõuab tavaliselt täiskasvanuks. Jaanalinnud on endiselt laialt levinud ja levinud ning loetletud IUCNi ohustatud liikide punases nimekirjas kõige vähem murettekitavate liikidena.
Jaanalinnu pilt, mille autor on A. Kniesel, litsentsi alusel GFDL
Jaanalind on liigitatud kõige vähem murettekitavaks. Ei kuulu enam riskirühma. Sellesse kategooriasse kuuluvad laialt levinud ja rikkalikud taksonid.