Riigikogu rahanduskomisjoni esimees Jürgen
Ligi ja Eesti Arengufondi majandusekspert Heido Vitsur peavad märtsikuusse
planeeritud eelarvekärbet liiga hiliseks.
„Ma ütlesin Padarile üleeile, et selle 5 miljardit peaks juba praegu ära
pidurdama, sest märtsis on juba hilja,“ nentis Vitsur.
Nimelt näeb rahandusminister Ivari Padari plaan ette 5–6 miljardi krooni suurust kärbet märtsis ning edaspidine sõltub juba analüüsidest, mida aasta esimeste kuude jooksul tehakse.
Erinevate prognooside põhjal ootab selle aasta eelarvet ees 10–15 miljardi
krooni suurune puudujääk, Äripäeva musta stsenaariumi korral võib see aga
küündida kuni 19 miljardini.
„Nii palju vast ei tule, aga mine sa tea – kogu aeg oleme ju olnud optimistid,“ möönis Vitsur ja tõdes, et kukkumine oli aasta lõpuks tunduvalt suurem, kui prognoositi. Kuna on arvata, et ka inflatsioon saab olema madalam oodatust, võib Vitsuri hinnangul riigikogulase ja endise rahandusministri Taavi Veskimäe prognoos rohkem kui 10 miljardi suurusest eelarveaugust paika pidada.
Vitsur hoiatab aga, et nii suurt kokkutõmbamist ei ole võimalik teha. „See toob kaasa spiraali, mis kärbib veelgi laekumisi, sest teatud kulutused hoiavad ikkagi majandust käigus. Siin peab vaatama, kus see optimaalne tasakaal on. Kärpimine ei ole universaalne rohi,“ ütles Vitsur ja rõhutas, et mõistlikult tehtud kulutused aitavad kaasa majanduse püsimisele ja taastumisele. Seetõttu on Padari ettevaatlik lähenemine eelarvekärbetele tema hinnangul mõistlik, kui ajaline kriteerium välja arvata.
Aeg valmistas muret ka Ligile, kes meenutas, et rahandusministril on kasutada riigieelarveseaduse paragrahv, mis maksude alalaekumise puhul lubab kulusid külmutada. „Eelmisel aastal Padar sellest keeldus. Koalitsioonipartnerid rääkisid usinasti kiirest lisaeelarvest, mis kolme kuuga saigi kaante vahele, mille jooksul jõudsid riigi tegevuskulud aga lakke tõusta – ministeeriumid võtsid, mis võtta andis,“ tuletas Ligi meelde eelmise aasta kogemust.
„Nüüd räägitakse samas vormis lisaeelarve tegemisest, mis eelmisel korral paraku läbi kukkus. Negatiivset lisaeelarvet mitmes jupis teha on ülimalt kahtlane, sest kärpimised aasta teises pooles on juba ülimalt keerulised,“ hoiatas Ligi.
Selle aasta eelarvevaidlused saavad tema hinnangul olema ka tunduvalt
pingelisemad võrreldes eelmisega. „Teadvustatakse küll probleeme paremini, kuid
olukord on raskem, sest kõik uudised on halvemad kui eelmisel aastal,“ nentis
Ligi.