«Eesti õigusruumis ei ole isiku rahvuslikul päritolul mingit õiguslikku tähendust,» ütles Rummo. «Igal Eesti kodanikul on vabalt võimalik astuda mistahes erakonna liikmeks ja erakonna sees edasi liikuda – peaministrikandidaadini välja.»
Rummo hinnangul ei vasta tõele arvamus, et parteide ideed ei jõua vene rahvusest kodanikeni ja ei tekita nende seas huvilisi, sest mitte-eestlastest kodanikud osalevad valimistel aktiivselt.
«Kindlasti on mitte-eestlastest kodanikud huvitatud elu üldisest paranemisest Eestis, mis on taasiseseisvunud Eestis olnud muljetavaldav,» arvas Rummo.
Tema sõnul näitab elanike rahulolu ka asjaolu, et Venemaal rakendatud kaasmaalaste kojupöördumisprogrammid pole Eesti elanike hulgas leidnud mingit kandepinda.
Rummo arvates on integratsiooni võtmeküsimuseks keeleoskus ja vene koolide üleminek eestikeelsele õppele aitab keeleoskuse parandamisele kaasa.
Samas pole Rummo sõnul vaja abiministrit, kes keskenduks vene koolide küsimusele, sest haridusministeerium tuleb kõigis Eesti koolides õppekvaliteedi parandamisega toime ka ilma täiendava bürokraatiata.
Lisaks pole Rummo väitel vaja ka taastada rahvastikuministri ametikohta, sest ministrikoht iseenesest ei lahenda midagi. Tema sõnul toetab riik jätkuvalt mitte-eestlaste kultuurilist eripära ja kodanikualgatusi eri rahvusrühmade tihedamaks suhtluseks, kuid pole oluline, mis ametkonna kaudu see käib.