Kolmeliikmeline, paljulapseline, lapserikas pere. Seltsi tegevliikmel on õigus valida ja olla valitud Seltsi juht- ja kontrollorganeisse ja võtta hääleõigusega osa Seltsi üldkoosolekust. Ta ehitas oma maja metsa äärde. Kedagi ei saa veendumuste pärast võtta õiguslikule vastutusele. Noored on teadmishimuline rahvas. Kas meie tööd ka tulevaste põlvede rahvas küllaldaselt oskab hinnata?
Kedagi ei tohi sundida neid muutma.
Eesti Vabariigi põhiseadus (lühend - PS)
Veendumustega ei saa vabandada õiguserikkumist. Kedagi ei saa veendumuste pärast võtta õiguslikule vastutusele. Riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei tohi Eesti kodaniku vaba tahte vastaselt koguda ega talletada andmeid tema veendumuste kohta. Igaühel on õigus tema poolt või temale posti, telegraafi, telefoni või muul üldkasutataval teel edastatavate sõnumite saladusele. Erandeid võib kohtu loal teha kuriteo tõkestamiseks või kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamiseks seadusega sätestatud juhtudel ja korras.
Igaühel on õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni. Kõik riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud on kohustatud seaduses sätestatud korras andma Eesti kodanikule tema nõudel informatsiooni oma tegevuse kohta, välja arvatud andmed, mille väljaandmine on seadusega keelatud, ja eranditult asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud andmed. Eesti kodanikul on õigus seaduses sätestatud korras tutvuda tema kohta riigiasutustes ja kohalikes omavalitsustes ning riigi ja kohalike omavalitsuste arhiivides hoitavate andmetega.
Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik vabariik, kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ning võõrandamatu. Eesti riigi maa-ala, territoriaalveed ja õhuruum on lahutamatu ja jagamatu tervik.
Seaduse alusel võib seda õigust piirata teiste inimeste õiguste ja vabaduste ning lapse põlvnemise saladuse kaitseks, samuti kuriteo tõkestamise, kurjategija tabamise või kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamise huvides. Kui seadus ei sätesta teisiti, siis on käesoleva paragrahvi lõigetes kaks ja kolm nimetatud õigused võrdselt Eesti kodanikuga ka Eestis viibival välisriigi kodanikul ja kodakondsuseta isikul. Igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil.
Seda õigust võib seadus piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks. Seadus võib seda õigust piirata ka riigi ja kohalike omavalitsuste Liikmete suurused rahvas neile ameti tõttu teatavaks saanud riigi- või ärisaladuse või konfidentsiaalsena saadud informatsiooni ning teiste inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks, samuti õigusemõistmise huvides.
Kuidas Riigikogu valitakse?
Tsensuuri ei ole. Igaühel on õigus pöörduda märgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole. Vastamise korra sätestab seadus. Kõigil on õigus ilma eelneva loata rahumeelselt koguneda ja koosolekuid pidada.
Ühiskonnaõpetus 2017 18 majandus II H
Seda õigust võib seaduses sätestatud juhtudel ja korras piirata riigi julgeoleku, avaliku korra, kõlbluse, liiklusohutuse ja koosolekust osavõtjate ohutuse tagamiseks ning nakkushaiguse leviku tõkestamiseks. Igaühel on õigus koonduda mittetulundusühingutesse ja -liitudesse. Erakondadesse võivad kuuluda ainult Eesti kodanikud.
Relvi valdavate, samuti Liikmete suurused rahvas korraldatud või sõjalisi harjutusi harrastavate ühingute ja liitude loomiseks on nõutav eelnev luba, mille andmise tingimused ja korra sätestab seadus. Keelatud on ühingud, liidud ja erakonnad, kelle eesmärgid või tegevus on suunatud Eesti põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele või on muul viisil vastuolus kriminaalvastutust sätestava seadusega.
- Põhikiri | Eesti Rahva Muuseum
- Liigese paksus kasvab mitu aastat
- Eesti erakondade loend – Vikipeedia
- [EKSS] "Eesti keele seletav sõnaraamat"
- Seltsi varasid kasutatakse tema põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks; 7.
- Sotsiaalteadustes ei eksisteeri sageli midagi sellist, mida võiks nimetada seaduseks sellises tähenduses nagu seda on loodusseadused.
Ainult kohus võib õiguserikkumise eest ühingu, liidu või erakonna tegevuse lõpetada või peatada, samuti teda trahvida. Igaühel on õigus säilitada oma rahvuskuuluvus. Vähemusrahvustel on õigus luua rahvuskultuuri huvides omavalitsusasutusi vähemusrahvuste kultuurautonoomia seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
Igaühel on õigus pöörduda riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole eesti keeles ja saada eestikeelseid vastuseid. Paikkondades, kus vähemalt pooled püsielanikest on vähemusrahvusest, on igaühel õigus saada riigiasutustelt ja kohalikelt omavalitsustelt ning nende ametiisikutelt vastuseid ka selle vähemusrahvuse keeles.
Riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste asjaajamiskeel on eesti keel.
Navigeerimismenüü
Paikkondades, kus elanike enamiku keel ei ole eesti keel, võivad kohalikud omavalitsused seaduses sätestatud ulatuses ja korras kasutada sisemise asjaajamiskeelena selle paikkonna püsielanike enamiku keelt. Võõrkeelte, sealhulgas vähemusrahvuste keelte kasutamise riigiasutuses ning kohtu- ja kohtueelses menetluses sätestab seadus.
- Valimiskogu liikmete esindatav kodanike arv erineb korda | Eesti | ERR
- Milline pikkus on normaalse suuruse liige
- EKRE – Eesti Konservatiivne Rahvaerakond | EKRE – Eesti Eest!
- Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos valijakaardi koostanud isikuga viivitamata läbi ja vastab avaldusele kirjalikult kolme tööpäeva jooksul, arvates avalduse saamise päevast.
Igaüks on kohustatud säästma elu- ja looduskeskkonda ning hüvitama kahju, mis ta on keskkonnale tekitanud. Hüvitamise korra sätestab seadus. Eesti kodaniku kohus on olla ustav põhiseaduslikule korrale ning kaitsta Eesti iseseisvust. Kui muid vahendeid ei leidu, on igal Eesti kodanikul õigus osutada põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele omaalgatuslikku vastupanu.
Eestis viibivad teiste riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud on kohustatud järgima Eesti põhiseaduslikku korda.
Riigikogu valimise seadus (lühend - RKVS)
Kõrgeimat riigivõimu teostab rahvas hääleõiguslike kodanike kaudu: 1 Riigikogu valimisega; § Hääleõiguslik on Eesti kodanik, kes on saanud kaheksateist aastat vanaks. Hääleõiguslik ei ole Eesti kodanik, kes on kohtu poolt tunnistatud teovõimetuks. Seadusega võib piirata nende Eesti kodanike osavõttu hääletamisest, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud ja kannavad karistust kinnipidamiskohtades.
Seadusandlik võim kuulub Riigikogule. Riigikogul on sada üks liiget. Riigikogu liikmed valitakse vabadel valimistel proportsionaalsuse põhimõtte alusel. Valimised on üldised, ühetaolised ja otsesed. Hääletamine on salajane.
Riigikogusse võib kandideerida iga vähemalt kahekümne ühe aastane hääleõiguslik Eesti kodanik. Riigikogu korralised valimised toimuvad märtsikuu esimesel pühapäeval neljandal aastal, mis järgneb Riigikogu eelmiste valimiste aastale.
Prindi Mis on Riigikogu? Riigikogu on Eesti rahva esinduskogu, mille koosseisu valib rahvas neljaks aastaks. Riigikogusse kuulub liiget, kes langetavad riigi elu enim mõjutavaid otsuseid. Näiteks Vabariigi Valitsuse moodustamine ja püsimine, seaduste väljatöötamine, muutmine ja täiendamine ning riigieelarve kinnitamine. Eesti on vastavalt
Riigikogu erakorralised valimised toimuvad põhiseaduse §-des 89, 97, ja ettenähtud juhtudel varemalt kakskümmend ja hiljemalt nelikümmend päeva pärast valimiste väljakuulutamist. Riigikogu valimise korra sätestab Riigikogu valimise seadus. Riigikogu liikmete volitused algavad valimistulemuste väljakuulutamise päevast. Samast päevast lõpevad Riigikogu eelmise koosseisu liikmete volitused.
Valimiskogu liikmete esindatav kodanike arv erineb 200 korda
Riigikogu liige annab enne oma kohustuste täitmisele asumist ametivande jääda ustavaks Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale. Riigikogu liige ei ole seotud mandaadiga ega kanna õiguslikku vastutust hääletamise ja poliitiliste avalduste eest Riigikogus või selle organites.
Riigikogu liige ei tohi olla üheski muus riigiametis. Riigikogu liige on oma volituste ajaks vabastatud kaitseväeteenistuse kohustusest.
Üldkoosolekut juhatab Seltsi juhatuse esimees, aseesimees või juhatuse liige, välja arvatud juhatuse ja revisjonikomisjoni valimise protseduur, mida juhatab koosoleku poolt valitud juhatusse mittekuuluv liige. Üldkoosoleku pädevus Üldkoosoleku pädevusse kuulub: Seltsi põhikirja muutmine, s.
Igal aastal toimub seltsi üldkoosolek, kus juhatus esitab tegevusaruande. Seltsi tegevuse lõpetamise ja reorganiseerimisega seotud küsimused; Seltsi tegevuse juhtimiseks nelja- kuni seitsmeliikmelise juhatuse valimine; Juhatus On otsustusvõimeline, kui kohal on Liikmete suurused rahvas poole juhatuse liikmetest, nende seas esimees või üks aseesimees.
Otsustab küsimusi lihthäälteenamusega. Juhatuse liikmetel on õigus esindada Seltsi kõikides õigustoimingutes. Valijate elektroonilised nimekirjad edastatakse riigi valimisteenistusele hiljemalt Valijate nimekirja koostamisel võetakse arvesse ka käesoleva seaduse § 20 lõike 3 punktides 1—5 nimetatud andmetes pärast valimispäevale eelnevat Elukoha aadressiandmetes pärast valimispäevale eelnevat Riigikogu on Eesti rahva esinduskogu, mille koosseisu valib rahvas neljaks aastaks.
Riigikogusse kuulub liiget, kes langetavad riigi elu enim mõjutavaid otsuseid.
Näiteks Vabariigi Valitsuse moodustamine ja püsimine, seaduste väljatöötamine, muutmine ja täiendamine ning riigieelarve kinnitamine. Eesti on vastavalt Kõige viimati tuli riigikogu suuruse vähendamise ideega välja Riigireformi Sihtasutus.
Erinevalt paljudest teistest, kes selle ideega päevavalgele on tulnud, oli neil aga olemas ka natuke sisulisem põhjendus, miks Eestil peaks väiksem parlament olema. Paraku ei ole see põhjendus aga pädev. Nad juhtisid tähelepanu sellele, et teistes Baltimaades ning Skandinaaviamaades on umbes 30 kuni 50 parlamendisaadikut ühe miljoni elaniku kohta, Eestis aga üle Järelikult on Eestis neid liiga palju.
Värskemad uudised
Kas tõesti? See argument põhineb eeldusel, et seos elanikkonna suuruse ja parlamendiliikmete arvu vahel on või peaks olema lineaarne. Olenemata riigi rahvaarvust, peaks olema üks optimaalne parlamendiliikmete arv inimese kohta.
See ei ole aga tõsi, kui vaatame, mis maailmas toimub, ning sellele oleks väga keeruline kui mitte võimatu leida loogiliselt veenvat seletust. Kõik Eesti naaberriigid on suuremad kui Eesti ning see on paratamatu, et suuremas riigis on vähem parlamendisaadikuid ühe elaniku kohta.