30. aprillist Keila vallavalitsuses tööd alustanud Ago Kokseri sõnul on Harjumaa ühistranspordis suured muudatused nüüdseks tehtud, erectile kuid asutuse järgmine juht peab valdkonda väga hästi tundma.
Tänavu täitunuks Teil kaheksa aastat Harjumaa ühistranspordikeskuse tegevdirektorina. On see pikk aeg? Miks Te otsustasite sellest ametist loobuda?
Olen ühes ettevõttes ka 20 aastat töötanud, siin aga seitse. Tegelikult on ka see üsna pikk aeg. Ühel hetkel tuleb otsus teha ja parem on seda ise teha, kui et see kuidagi teisiti juhtub.
Nii et musti pilvi keskuse kohal ei ole?
Ei ole. Ma olen kerge südamega. Ma tean, et oleme meeskonnaga kaua koos töötanud ning praegu tundub õige hetk vahetuseks. Öeldakse ju, et kui juht lahkub, peab ettevõte olema võimeline ilma temata tervelt aasta töötama.
Kas Te teate, kes võtab ühistranspordikeskuse juhtimise üle?
Ei tea, aga ma leian, et see inimene peab tundma omavalitsusi. Ta peab tundma nende hingeelu ja seisma eelkõige omavalitsuste huvide eest.
Meil on neli tsooni, elektrooniline sõidukaart ja õigel ajal väljuvad bussid. Kas võib öelda, et Teie töö siin on tehtud?
See, mis sai kavandatud, on tõesti suures plaanis ära tehtud ja põhimõtted ellu viidud. Kusjuures algusajal oli endalgi selline tunne, et ei teadnud, mis järgmine päev toob. Riske oli palju, kuid tähtsaim on see, et tänaseks oleme uue süsteemi täielikult kasutusele võtnud.
Bussijuhtidele ei pruugi ju sellega kaasnev range järelvalve meeldida?
Oleme pakkujatele päris karmid tingimused määranud, aga kõike selleks, et inimeste vedu oleks normaalselt korraldatud. Me nõuame seda, et bussid sõidaksid ja info ärajäämistest jõuaks meieni enne reisijaid. Vastupidi on sanktsioonid karmid.
Mis on saanud maanteeameti mõttest juhtida ühistransporti tsentraalselt?
See mõte ei ole päris maha maetud, aga mina seda ei poolda. Ma jätaksin omavalitsustele tunduvalt suurema otsustusõiguse. Mõnikord on tunne, et tekkinud on täielik usaldamatuse õhkkond, kus kõike kontrollitakse mitu korda ja see ei ole minu hinnangul õige.
Vallavolikogu ees ütlesite, et Keila linna ja valla liitumine on ka Teie soov.
Jah, olen seda juba 2005. aastal öelnud, kui korraldasime uuringu Keila linnas. Ma leian, et linnaametnikele tuleb võib-olla tööd juurde, aga seda ei peaks kartma. Kui vaadata siit saadud kogemust, siis nii väikest üksust nagu Keila vald ei ole keeruline juhtida.
Olete ka Keila linna juhtinud. Kas ühinemine oleks loogiline?
See on loogiline. Vastuseisud on üldjuhul kinni inimestes, kes ei ole suutnud selle otstarbekust endale selgeks teha. Ma olen kohtunud Keila linna ettevõtjatega, kelle arvates tuleks ühinemine kiiremas korras ellu viia.
Kas olete mõelnud suurendada oma osalust poliitikas?
Praegusele ametikohale valiti mind konkursi teel, aga eks natuke ikka. Kui sa tahad, et elus midagi muutuks, siis poliitika on see koht, kus oma mõtted välja öelda ja seal on sul ka toetajaskond.
Alanud on aktiivne valimisperiood. Milline on Teie sõnum poliitikutele?
Otsida tuleks liitlasi, leida asjas positiivset ja leida endale koostööpartnereid. Kui tahame midagi head, siis peame selle eest ka ise midagi tegema. Paraku oleme kohati liiga väiklased ja vaatame vaid oma nina ette ning kaugemale ei tahagi mõelda. Ja see on kurb.