EL peaks tegelema Arctic Sea juhtumiga
Mida aeg edasi, seda segasemaks muutub kuivlastilaeva Arctic Sea (foto: Reuters) müstiline kaaperdamislugu. Olemasoleva informatsiooni ning Venema reaktsiooni põhjal saab vaid oletada seda, et Arctic Sea lastiks ei pruukinud olla vaid Stora Enso 1,8 miljonit eurot väärt tooted.
Kuna asjasse on segatud Euroopa Liidu liikmesmaade kodanikud ja ettevõtted ning Vene ajakirjandusse on paisatud koguni viide sellele, et väidetavad kaaperdajad oli palganud üks EL liikmesmaa, peaks kogu selles küsimus aktiivsemat rolli mängima EL ise.
ELi eesistuja Rootsi on ise otseselt selle sündmusega seotud, mistõttu oleks loogiline Stockholmi initsiatiiv võtta teema näiteks üles eelseisval välisministrite mitteametlikul kohtumisel.
Eriti murelikuks peaks välisministreid tegema asjaolu, et samaaegselt Arctic Sea väidetava kaaperdamisega Rootsi ranniku lähistel tegi Venemaa president Dmitri Medvedev ettepaneku muuta kehtivat kaitseseadust. Üks ettepanek rääkis sellest et edaspidi saab Kremli peremees ainuisikuliselt otsustada relvajõudude kasutamise väljaspool piire ka kaaperdamisjuhtumite puhul.
Tegelikult rõhutab Arctic Sea juhtum, kui oluline on tihendada ka Läänemerel julgeolekukoostööd turvalise laevaliikluse tagamiseks ning võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu.
Ah jaa. Lõpetuseks. Täna väitsid Vene infokanalid, et Arctic Sea olevat jälle kadunud. Vähemalt ei saavat keegi ühendust laevale jäänud kapteni ja kolme meeskonnaliikmega.