Taani koosseisu kuuluval Gröönimaal leiavad teisipäeval aset kohaliku parlamendi valimised ning valimiskampaanias on suurt tähelepanu pälvinud soov täielikult iseseisvuda, mida praeguse seisuga toetavad peaaegu kõik parteid.
Samas on konkreetsete valimislubaduste puhul märgata rohkem päevakajaliste probleemküsimuste esilekerkimist, vahendas Yle.
Gröönimaal on umbes 56 000 elanikku ning kohalikud parlamendis on 31 saadikukohta.
Hetkel on parlamendis kolm erakonda ning valitsuse on moodustanud kaks suuremat - sotsiaaldemokraatlik Siumuk ja vasakroheline Inuit Ataqatigiit (IA).
Valimistest võtab osa kokku seitse parteid ja kõige uuem neist - Koostööpartei - ei toeta iseseisvumist. Erakonna toetus on olnud viimasel ajal alla kolme protsendi. Ülejäänud erakonnad aga pooldavad iseseisvumist.
Gröönimaa kuulub küll Taani kuningriigi koosseisu, kuid 2009. aastal heaks kiidetud seaduse kohaselt on saarel ulatuslik autonoomia. Nn üks riik, kaks süsteemi tähendab sisuliselt seda, et Taani valitsus vastutab vaid välis- ja julgeolekupoliitika eest.
Kuigi suurem osa erakondadest toetab iseseisvat Gröönimaad, pole keegi mingit praktilist ajakava selle eesmärgi saavutamiseks koostanud.
Praegu annab Taani igal aastal Gröönimaale ligi 500 miljoni euro suurust toetust, mis moodustab 60 protsenti kohalikust eelarvest. Ülejäänud tulu laekub Gröönimaa eelarvesse peamiselt kalandussektorist. See tähendab, et ilma Taani toetuseta kukuks Gröönimaa senine majandus ilmselt kokku ning geograafiliselt Ameerikas asuvast saarest (ja mõnest samuti Gröönimaa omavalitsuse hulka kuuluvast väiksemast saarest) saaks üks Euroopa vaesemaid riike. Samuti tekitaks tulevase riigi jaoks tõsiseid halduslikke väljakutseid asjaolu, et tegu on maailma kõige hõredama asustusega piirkonnaga.
Kusjuures saare infrastruktuuri kaasajastamine on Gröönimaa valitsuse jaoks suureks väljakutseks ka Taani koosseisus jätkates. Samuti tuleb teha palju tööd hariduskorralduses ning põliselanike inuitide kogukondade sotsiaalprobleemide lahendamisel.
Arvamusküsitluste kohaselt saadab valimistel edu seniseid valitsusparteisid, peamiseks küsimuseks on vaid see, kumb neist saavutab esikoha.
Toimetaja: Laur Viirand