Hirvli suurkivi
Rahn võeti looduskaitse alla 1938. aastal. Looduskaitse alla võttes mõõdeti kivi külgede pikkusteks 6 m idas, 5,3 m lõunas, 5m läänes ja 6,2 m põhjas. Kivi ümbermõõduks saadi 22,5 meetrit ning kõrguseks 2 meetrit. Kivi on uurinud 1939. aastal J. Orula ning 1987. aasta suvel K. Müürisepp.[1]
Iseloomustus[muuda | muuda lähteteksti]
Hirvli suurkivi on kujult pikergune ning looduskülg läheb sujuvalt üle laeks, see võimaldab ronida kivi otsa. Idakülg on lõheline. Idaküljelt leiab pikad kinnilõhed ja üks paari sentimeetri laiune avalõhe. Kivi on sammaldunud, sest kivi lõhedesse tekib metsakõdust mulda.
Kivi on kasutusel piirikivina.