PM: Sõjaks valmistub ka Eesti
Järjest lähenev sõda Iraagis on käivitanud Eesti kaitseministeeriumis nn kiirreageerimise infomeeskonna.
Rühm kaitseministeeriumi ametnikke asub ööpäevasele valvekorrale, nende peaülesanne on jälgida erinevalt hangitud välisinfot ning informeerida ministeeriumi juhtkonda olukorra muutumisest, et oleks võimalik kiiresti õigeid otsuseid teha, kirjutab Postimees.
Samasugune kiirreageerimise infomeeskond töötas Eestis 2001. aasta 11. septembril USAd tabanud terrorirünnakute järel.
Erinevalt Leedu riigipeast Rolandas Paksasest ei ole president Arnold Rüütel otsustanud kokku kutsuda riigikaitsenõukogu erakorralist istungit. Leedus otsustas seesugune nõukogu eile, et riigis tugevdatakse strateegiliste objektide valvet, piirikaitset ja mõnedes ettevõtetes kehtestatakse julgeolekure?iim.
Täna hommikul korralist istungit pidav Eesti valitsus pole avalikustanud, kas ja milliseid turvameetmeid ta Iraagi sõja korral kasutab.
Eelmine välisminister Toomas Hendrik Ilves nimetab praegu maailmas toimuvat «postpostilmasõjaajastu alguseks», kus on väga raske prognoosida, mis edasi juhtub.
«Näiteks me ei tea, kui kaua kestab sõda [Iraagis] ning millised on USA ja tema liitlaste kaotused,» ütles ta.
Ilvese hinnangul jääb Euroopa Liidus, kellega Eesti sõlmib kuu pärast ühinemislepingu, mõneks ajaks püsima tõsine välispoliitiline lõhe Iraagi ründamist vastustava Prantsusmaa-Saksamaa-Belgia ning USA rünnakuplaani toetava Suurbritannia-Hispaania-Taani vahel.
«Euroopa seisab valiku ees: kas hakata ka ise [julgeolekut] tegema või loobuda sellest täiesti,» sõnastas Ilves euroliidu julgeoleku dilemma.