Grīziņkalns
Grīziņkalnsi asumi põhjaosa kuni Aleksandra Čaka ielani kuulub Keskrajooni koosseisu, ent suurem osa asumist on Latgale eeslinna osa. Asumi reljeefi iseloomustavad Grīziņkalnsi luited, mille kõrgeim tipp ulatub 24 meetrit üle merepinna. Kõrgeima tipu juures asub Grīziņkalnsi park.
XIX sajandi seitsmekümnendatel aastatel tekkis asumisse seoses Riia tööstuslinnaks muutumisega hulgaliselt ettevõtteid. Grīziņkalnsis toodeti viile, masinaosi, tsinkvärvi, mineraalõli, konserve. Tehaste juurde kerkisid ka tööliste elamud, mis moodustavad valdava osa asumi hoonetest. Suurem osa elanikest tuli Läti maapiirkondadest, seega oli enamik asumi elanikke lätlased.
1905. aasta revolutsiooni sündmused mõjutasid sügavalt asumis elavaid töölisi. Revolutsioonisündmustest tehti aastal 1970 lastele mõeldud seiklusfilm "Vārnu ielas republika" ("Varese tänava vabariik").
Aastail 1905–1908 tegutses asumis teater Apollo. Aastal 1958 ehitati teatri hooned ümber staadioniks. Aastal 1910 ehitati asumisse V. Ķuze kommivabrik, mille hooned kuuluvad tänapäeval aktsiaseltsile Laima. Aastal 1933 ehitati asumisse ka Punase Risti hoonetekompleks.
Grīziņkalnsi asumis asub Pērnavas iela (Pärnu tänav), lisaks asub seal osaliselt ka Tallinas iela (Tallinna tänav).
Välislingid[muuda | muuda lähteteksti]
|Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Grīziņkalns|