Soomes kaalutakse soolevähi sõeluuringu viimist peitveretesti asemel kolonoskoopiapõhiseks.
Soolevähi sõeluuringuid tuleks taasalustada Soomes võimalikult varsti nentis Soome Vähiregistri juht Nea Malila. Sõeluuringuprogrammi taasalustamist pooldab ka Vähiregistri uurijate suve lõpus ajakirjas Journal of Medical Screening avaldatud uuring, mille kohaselt vähendas Soomes peitveretesti sõeluuring otseselt ja kaudselt soolevähki suremust 5%, kirjutas Mediuutset.
„Sellise tulemuseni on jõutud ka paljudes teistes riikides,“ ütles Malila. 2015. aastal avaldatud Soome Vähiregistri uuringu kohaselt ei vähendanud aga peitvere sõeluuring suremust, mistõttu mõnedes Soome piirkondades sõeluuring lõpetati.
Malila sõnul avastati, et sõeluuringuprogramm parandas kõigi uute soolevähipatsientide perspektiivi mitmete kaudsete mõjude kaudu. Näiteks paranes kogu elanikkonna teadlikkus soolevähist ja inimesed pöördusid kaebusi märgates kiiremini ravile.
Ka Kesk-Soome keskhaigla gastroloogiakirurg professor Jukka-Pekka Mecklini sõnul tuleks sõeluuringuprogramm käivitada nii kiiresti kui võimalik, kuid seda mitte peitvere vaid kolonoskoopia põhiselt. Mecklin tõdeb, et kolonoskoopia põhjal saab soolevähki ka ennetada, mitte ainult avastada veel kaebusteta staadiumis.
„Peitveretest eeldab korduvat testimist 1-2 aasta tagant ja see ei vähenda vähi esinemist ega ka operatsioonide arvu. Kolonoskoopia, mille käigus saab eemaldada ka varajased veel healoomulised kasvajad sama protseduuri ajal, vähendab soolevähki suremust 60% ja vähendab märkimisväärselt ka vähi esinemist ning operatsioonide arvu,“ rääkis Mecklin.
Jyväskylä ülikoolis teadusprofessorina töötava Mecklini hinnangul võiks kolonoskoopia teha kord elus igale soomlasele näiteks 60 aasta vanuses. Sellise protseduuri mõju kestaks 20 aastat ehk siis kogu eeldatava eluea.
Soomes tehakse aastas umbes 100 000 gastroskoopiat ja sama palju kolonoskoopiaid. Gastroskoopiatest märkimisväärne osa tehakse Mecklini sõnul reflukshaiguse või düspepsia tõttu noortele või keskealistele inimestele, kelle vähirisk on minimaalne.
Valdav osa neist protseduuridest on tema sõnul asendatavad leebemate meetoditega. „Kolonoskoopiatest suur osa on kontrolluuringud, mida praeguste teadmiste kohaselt võiks ära jätta või vähem teha. Sageli öeldakse, et kolonoskoopia on sõeluuringu jaoks liiga kallis meetod. Ühe eagrupi sõeluuringuks oleks vaja aastas umbes 40 000 kolonoskoopiat. Ressursse selle tarvis võiks korraldada ilma märkimisväärsete investeeringuteta vähendades gastroskoopiate ja kontrollkolonoskoopiate arvu,“ ütles Mecklin.
Nea Malila sõnul mõeldakse praegu, kuidas ja millal sõeluuring uuesti käivitada. „Realistlikult mõeldes saaks süsteemi käivitada ehk järgmise aasta lõpul,“ ütles Malila, kelle sõnul sõltub palju ka käimas olevast tervishoiureformist.
Kui sõeluuringuprogramm uuesti käima saadakse, tuleb Malila hinnangul välja uurida ka see, miks sõeluuring vähendab meeste suremust, kuid mitte naiste oma. „2015. aasta uuringu kohaselt naiste suremus soolevähki ei vähenenud võrreldes kontrollrühmaga ja see oli üllatav. Mõtleme nüüd, et kas uuringu tundlikus peaks meestel ja naistel erinev olema,“ arutles Malila. Naised haigestuvad tema sõnul soolevähki vanemas eas ja naistel esineb vähk peamiselt jämesoole alumises otsas ning meestel pärasooles.
„Peitveretestiga avastatakse ilmselt paremini need vähid, mis asuvad soolestiku lõpus,“ ütles Malila.
Uues sõeluuringuprogrammis tuleks Malila hinnangul kasutusele võtta vana peitveretesti asemel mitmes Euroopa riigis juba kasutusel olev uuem immunokeemiline test, mis tunneb ära vaid inimvere. „Vanad testid võisid anda valepositiivse vastuse, kui patsient oli söönud loomset verd sisaldavaid toite. Immunokeemilistes testides saab ka kindlaks määrata, millise koguse verd test positiivseks vastuseks tõlgendab,“ selgitas Malila.
Varasemas sõeluuringuprogrammis saatsid kutse saanutest 70% väljaheiteproovi kesklaborisse. Jukka-Pekka Mecklini sõnul osaleksid inimesed ka kolonoskoopiauuringus, kuigi see on ebameeldivam kui väljaheiteproovi postitamine. „Oluline on, et elanikkond teadvustaks soolevähi leviku ulatust, riskitegureid ja et sõeluuringuga on võimalik seda ennetada. Kolonoskoopia sõeluuring oleks suunatud eakatele, kes muidu on terved ja kelle soolestikku pole kunagi varem uuritud,“ ütles Mecklin.