kui oled tulnud seda lehekülge vaatama, oled tõenäoliselt endale esitanud küsimuse, milleks meile mordvalased?
Kaart-skeemil näed soome-ugri rahvaste tänapäevast asustust Venemaal ja oletatavat asustust tuhande aasta eest. Selle aja jooksul on venelasteks muutunud merjalased ja muromid, kes sidusid idapoolseimat läänemeresoome rahvast vepslasi läänepoolseima volgasoome rahva mordvalastega.
Kui asetaksid sellele kaardile sama suure Eesti kaardi, oleksid sellel läänemeresoome rahvad umbes Tallinna ja Paldiski kandis, mordvalased aga Võru- ja Petserimaa kohal. Tõepoolest, mordva keeled ja kultuurid on läänemeresoomlastele umbes sama mõistatuslikud kui tallinlasele setu keel ja kultuur. Niisamuti, nagu setud on hoolimata vene naabrusest suutnud säilitada oma arhailise kultuuri ning arendada seda oma rada pidi, on ka mordvalased Venemaa ainus põlisrahvas, kes on suutnud läbi viimase aastatuhande püsima jääda Moskvast vähem kui poole tuhande kilomeetri kaugusel. Mittevene rahvastest on vaid tverikarjalased söandanud XVII sajandil ümber asuda Moskvale lähemale, kui kogu selle aastatuhande jooksul on püsinud mordvalased.
Nii ongi Venemaa rahvaste kaardile vaadates kerkiv küsimus "milleks meile mordvalased?" üsnagi sarnane tänapäeva Eesti ajakirjanduses sageli kohatava küsimusega "milleks meile Setumaa?". Nii nagu setu kultuuri kaudu võime aimu saada, milline võis Eesti olla enne sakslasi, taanlasi, poolakaid ja rootslasi, niisamuti võib ka mordvalaste kultuur aidata meil oletada, mis oli Venemaal tuhat aastat tagasi, enne venelasi.