Tuleb tunnustada neid riigikogu õiguskomisjoni liikmeid, kes andsid kooseluseaduse tühistamise eelnõule rohelise tule jõudmaks riigikogu suurde saali. Seda on oluline märkida, sest õhus oli võimalus, et eelnõu ei jõua esimesele lugemisele ettenähtud aja jooksul. See olnuks aga vastuolus riigikogu kodu- ja töökorra seadusega.
Miks olid mõned parlamendifraktsioonid nõus riskima seaduserikkumisega, saab põhjendada eesseisvate kohalike valimistega. Olgugi, et kooseluseadus ei ole kohalike omavalitsuste teema, on selge, et vähemalt osa (kui mitte enamus) valijaid annab oma hääle lähtudes eelkõige poliitiku esindatavatest väärtustest ja põhimõtetest ning vähem konkreetsetest lubadustest kodukoha käekäigu parandamiseks. Poliittehnoloogilisest kavalusest ajastada parlamentaarne arutelu kooseluseaduse tühistamise üle toimuma täpselt paar päeva enne kohalikke valimisi on vast enim võita eelnõu algatajal EKRE-l. Kuidas aga sedasorti valimiskampaania riigikogu suurde saali passib, sellele saab õiglaseima hinnangu anda vaid valija. Meenutada tasub sedagi, et samavõrra kampaaniahõngulisena kukkus välja EKRE rivaalide sotsiaaldemokraatide veetud arutelu demokraatia ohtudest.
Kuid esimese lugemise tulem – kas eelnõu langeb menetlusest välja või mitte – mõjutab vast enamgi valitsuskoalitsiooni tervist kui kohalikke valimisi. Tühistamiskatset ei väära sotsid üksi, kes nimetavad end küll kooseluseaduse püsimise garantiiks, ent millist tuge võivad nad oodata häälte püsimisega kimpus olevalt Keskerakonnalt? Justiitsministri suu läbi EKRE eelnõu toetanud ja (konservatiivsele) valijale meeldimist elu ja surma küsimusena tajuvast IRList rääkimata.