Osaliselt juba alates 1939. aastast kaitse all olnud ala kaitsekorda uuendati, et tagada sealsete ranniku-ja metsaelupaigatüüpide, kaitsealuste liikide, väärtuslike pinnavormide, Balti klindi kõrgeima osa ja Saka mõisapargi kaitse.
Kaitsealaga liideti varem eraldi pargina kaitse olnud Saka mõisapark ja I kategooria kaitsealusel liigi villtulika Eesti kõige esinduslikum kasvukoht.
Uus kaitse-eeskiri võimaldab sihtkaitsevööndisse püstitada infostende, tähistada vööndite piire ning rajada õpperadasid ja vaateplatvorme. Samuti on edaspidi võimalik piiranguvööndis lisaks turberaiele teha ka lageraiet, välja arvatud Saka mõisapargi piiranguvööndis.
Maastikukaitseala pindala suureneb võrreldes varasemaga 119,3 hektari võrra 1338,2 hektarini. Sihtkaitsevööndisse on arvatud täiendavalt 286,8 hektarit, millest 253,7 hektarit on riigimaa, 31 hektarit eramaa, 1,5 hektarit munitsipaalmaad ning 0,7 hektarit jätkuvalt riigi omandis olev maa.
Kaitsealale jääb Balti klindi üks kõige esinduslikumaid ja suurema absoluutse kõrgusega osasid ning Baltikumi kolm kõige kõrgemat juga Valaste juga (26,1 m), kolmeastmeline Kivisilla juga ja kaheastmeline Karjaoru juga.
Liikidest kaitstakse seal I kategooria kaitsealuse linnuliigi kassikaku elupaika, taimeliigi sudeedi põisjala ja seeneliigi roosa võrkheiniku ning II kategooria kaitsealuse taimeliigi varju-püsikluste ja samblikuliigi rohe-tilksambliku kasvukohti.