Teaduslikud uuringud on korduvalt tõestanud, et kassid on midagi enamat kui lihtsalt head lemmikloomad. Neil on erakordselt teraapiline mõju ja nad võivad südamehaiguste all kannatavate inimeste puhul isegi edukalt ravimeid asendada.
Kassid võivad olla võrratud sõbrad ja seltsilised. Kõigele lisaks saab nendega palju nalja. Mõne YouTube'ist pärit kassivideo peale võibki naerma jääda. Nad on viimase paari aasta jooksul vallutanud peaaegu kogu interneti, eriti selliste isendite nagu Grumpy Cat eestvedamisel. Inimesed peavad kasse armsateks väikesteks karvapallideks, aga ei teadvusta endale sageli, et kassid on tegelikult ühed maailma võimsaimatest tervendajatest.
Kas teadsid, et kassi omamine võib vähendada südameinfarkti ohtu? Sellisele järeldusele jõudis kümneaastane uuring, mis viidi läbi enam kui 4000 ameeriklase seas ja mille korraldas Minneapolise osariigis asuva Minnesota ülikooli Stroke'i instituut.
Kui uuringus osalejaid kümme aastat hiljem kontrolliti, esines kassiomanikel 30% madalam oht surra südameinfarkti kätte võrreldes nendega, kellel kassi polnud.
Selle peamiseks põhjuseks oli madalam südame löögisagedus, nagu ka madalam stressitase ja vererõhk. Südameinfarkti ohu vähendamine 30% võrra pole mingi naljaasi. Nii suur protsent teeb silmad ette paljudele holistilistele tervendajatele ja isegi südameravimitele.
Loe veel
Lisaks südame tervise parandamisele aitavad kassid inimese ajus vallandada oksütotsiini. Oksütotsiini kemikaal põhjustab inimeses hea enesetunde - seda kemikaali seostatakse armastuse tundega ja sellel on kehale erakordselt tervendav mõju. Kassiga mängides vallanduvad ajus ka serotoniin ja dopamiin, mis alandavad samuti stressi, viivad keha harmoonilisse olekusse ja stabiliseerivad immuunsüsteemi.
Täiendavad uuringud on leidnud, et:
- Loomaomanikud kannatavad teistest harvemini depressiooni all.
- Lemmikloomadega inimestel on stressirohketes olukordades teistega võrreldes madalam vererõhk.
- Loomaomanikel on teistega võrreldes madalam triglütseriidide ja kolesterooli (südamehaiguste indikaatorite) tase.
- Südameinfarkti läbi elanud loomaomanikud elavad teistega võrreldes pärast infarkti kauem.
- Enam kui 65 aasta vanused loomaomanikud külastavad arsti 30% võrra vähem kui inimesed, kellel lemmikloomi ei ole.
Kuigi tervise poolest saavad kõige suuremat kasu eelkõige koeraomanikud, ei pea lemmikloomaks tingimata olema koer või kass. Isegi akvaariumis ujuva kala vaatamine võib aidata vähendada lihaspinget ja alandada pulsisagedust.
Kassi nurrumine (lisaks kassile endale) omab täiendavat tervendavat väge.
Populaarteaduslikus ajakirjas Scientific American avaldatud artikli kohaselt nurruvad kassid nii sisse kui välja hingates korrapärase sagedusega, mis jääb 25 ja 150 hertsi vahele. Mitmed uurijad on tõestanud, et selles vahemikus püsiv helisagedus võib parandada luutihedust ja kiirendada tervenemist.
Ehk oled sa tundnud, kuidas rinnal pikutav ja nurru lööv kass tekitab sinus täieliku taastumise tunde. Põhjus ongi selles, et kassi nurrumise sagedus sõna otseses mõttes tervendab su rakke.
Kassid edestavad isegi moodsat meditsiini
Ühes hiljutises uuringus avastas Buffalo ülikooli (State University of New York) teadur dr Karen Allen, et hüpertensiooni all kannatavatel börsimaakleritel, kes pidasid kassi või koera, oli stressirohketes olukordades madalam vererõhunäit kui lemmikloomadeta kolleegidel.
Uuringu alguses kirjutati kõigile maakleritele hüpertensioonivastase ravimi lisinopriili retsept. Pooltele uuringus osalejatele määrati lemmikloomaks koer või kass. Kuus kuud hiljem korraldas Allen koos kolleegidega testid kõigi osalejate kodudes, et hinnata muutusi nende vererõhus. Teadlased avastasid, et stressi põhjustatud vererõhk oli lemmikloomadeta maaklerite puhul märgatavalt tõusnud.
Loomaomanikest maakleritel oli samuti stressi põhjustatud kõrgenenud vererõhk, aga vastavad näitajad olid lausa poole madalamad kui lemmikloomadeta maaklerite rühmal. Loomaomanikest maakleritel oli mõõdukas süstoolne vererõhk (esimene näitaja vererõhu lugemisel), mis langes normaalse ja tervisliku vahemiku piiridesse. Stressiga seotud äkilised hüpped diastoolses vererõhus (teine näitaja vererõhu lugemisel) olid samuti madalamad.
Kõnealune uuring, mis postitati Buffalo ülikooli veebilehele ja mida esitleti Ameerika südameliidu kohtumisel, jõudis järeldusele, et kassid reguleerivad vererõhku paremini kui AKE-inhibiitorid. Kassid on sõna otseses mõttes tõhusamad vererõhu taseme reguleerijad kui moodne meditsiin.
Isegi WebMD on täheldanud, et:
1) Alzheimeri tõvega patsientidel esineb vähem ärevust ja emotsioonipurskeid, kui nad elavad koos loomast kaaslasega.
2) Aidsihaigetel loomaomanikel esineb vähem depressiooni kui lemmikloomadeta haigetel.
3) Inimesed, kes kannatavad kõrge vererõhu all ning võtavad endale kassi või koera, tulevad stressirohkete olukordadega toime teistega võrreldes madalama vererõhuga.
4) Südameinfarkti läbi elanud loomaomanikest haiged elavad teistega võrreldes pärast infarkti kauem.
Psühholoogiline tervendamine
Akadeemilises ajakirjas Frontiers in Psychology avaldatud uuring leidis, et suhtlemine loomadega - sealhulgas kassidega - aitas parandada inimese usaldusväärsust ning usaldust teiste vastu, vähendas agressiivsust, suurendas empaatiat ja parandas õppevõimet.
Nad jõudsid järeldusele: "Me oleme arvamusel, et oksütotsiinisüsteemi aktiveerimisel on tähtis roll paljudes psühholoogilistes ja -füsioloogilistes kaasmõjudes, mis väidetavalt avalduvad inimeste ja loomade suhtlemisel."
Kuna kassid mõjutavad meie oksütotsiinitaset, muudavad nad meid sõna otseses mõttes empaatilisemaks ja lahkemaks. Mina isiklikult leian, et loomad on spirituaalselt tervendavad olendid. Kui nendega suhelda, siis nad ei arvusta, usutle, halvusta ega klatši sind. Loomad lihtsalt pakuvad sulle armastust ja kiindumust. Kuna me teame, et nad meid ei arvusta, ei tunne me nende läheduses ka mingit ärevust. See osa meie ajust, mis aktiveerub siis, kui tunneme kohmetust või sotsiaalset ärevust, on loomadega suhtlemise ajal täielikus puhkeseisundis.
Kõike arvesse võttes võivad kassid endast kujutada üht moodsa meditsiini kõige paremini hoitud saladust. Nende loomade erakordsed tervendavad annid ei olnud aga mingiks saladuseks muistsetele egiptlastele, kes pealtnäha kohtlesid kasse nagu mingeid jumalaid.
Tegelikult hoiti kasse Egiptuses kõrge au sees ning hieroglüüfidel kujutati neid sageli uhkeid ehteid kandmas. Isegi kogemata kassi tapmist peeti kuriteoks, mis oli karistatav surmaga.
Kuigi kassid ei pruugi olla päris jumalad, on nad vähemasti meditsiiniline ime ja suurepärane abivahend elus stressiga toime tulekuks. Kassid on tõepoolest ühed parimad holistilised tervendajad maailmas, olgu siis probleemiks depressioon, ärevus, stress või füsioloogiline vaevus.
Tõlkis: Joonas Orav
Allikas: Spiritscienceandmetaphysics.com