Mis on Kawasaki haigus?
Kawasaki haigus, mida nimetatakse ka mukokutaansete lümfisõlmede sündroomiks ja nodoosseks infantiilseks polüarteriidiks, on Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis lastel omandatud südamehaiguste peamine põhjus. See haigus mõjutab enamasti imikuid ja lapsi. See on iseenesest piiratud tundmatu põhjusega haigus, mis kaasneb palavikuga, nahalööbe ja lümfisõlmede suurenemisega. Kuigi enamik lapsi haigusest taastuda ilma raskete komplikatsioonita, mõjutab mõni laps haigusi südame arterites, mis põhjustab tõsiseid tüsistusi.
Kawasaki tõbi on akuutne end ise piirav palavikuga haigus, mis hõlmab imikutele ja väikelastele artereid. Seda haigust iseloomustab väikeste ja keskmise suurusega arterite põletik kogu kehas. Kõige olulisemad arterid, mis on seotud, on koronaararterid, mis on arterid, mis varustavad südame lihaseid verd. Karotiidarterite kaasamine toob kaasa arterite ebanormaalset laienemist (aneurüsm) ja müokardi infarkti.
Kawasaki haigus on lastel sagedasem. Rohkem kui kolm neljandikku neist, keda selle haiguse all kannatavad, on alla viieaastased. Poisid on rohkem mõjutatud kui tüdrukud. Kawasaki haigust kirjeldati esmakordselt Jaapanis 1967. aastal. See on levinud ägedat reumaatilist palavikku kui südamehaiguse peamist põhjust USAs ja Jaapanis. Kuid see võib mõjutada kõiki etnilisi gruppe. Ameerika Ühendriikides diagnoositakse igal aastal ligikaudu 3000 Kawasaki haiguse juhtumit. Ameerika Ühendriikides on Kawasaki haigus talve- ja varajase kevadkuu jooksul tavalisem.
Kuigi Kawasaki haigus on iseenesest piiratud seisund, võib see esineda umbes 3% -l lastest. Kuigi see mõjutab tavaliselt alla 5-aastaseid lapsi, on see vanuritel ja noorukitel diagnoositud. Umbes 1% patsientidest, keda Kawasaki haigus mõjutab, sureb komplikatsioonide tõttu.
Mis põhjustab Kawasaki haigust?
Kawasaki haigus põhjustab arterite põletikku (vaskuliit). Selle haiguse põhjus ei ole teada. Selle seisundi kliinilised tunnused ja isepiiravat iseloomu näitavad, et see võib olla tingitud infektsioonist. Kuid selle haiguse tekitamiseks ei ole veel kindlaks tehtud spetsiifilist organismi. Selle haiguse levimus Aasia populatsioonides, eriti Jaapani, on viinud selleni, et Kawasaki haigus võib olla geneetiliselt vahendatud haigus. Nüüd on tehtud ettepanek, et Kawasaki haigus võib olla tingitud geneetiliselt eelsoodumusega inimestel esinevast nakkusest.
Kawasaki haiguse sümptomid lastel
Kawasaki haiguse sümptomid lastel esinevad kolmel faasis. Kawasaki haiguse kolm faasi on järgmised:
- Akuutne faas, mis kestab esimese 10 päeva jooksul
- Sub-äge faas, mis kestab 11. kuni 25. päevani
- Konvulsentsifaas, mis kestab 25. päevast kuni vereanalüüsi, sh trombotsüütide arvu normaliseerumiseni.
Kawasaki haiguse sümptomid ägedas faasis:
- Kõrge palaviku äkiline tekkimine - temperatuur on tavaliselt üle 39 kraadi Celsiuse. Ravi ajal on palavik umbes 2 päeva. Ilma ravita kestab see umbes 10 päeva.
- Konjunktiviit - Mõlemad silmad on kaasatud. Kuid erinevalt teistest tavalistest konjunktiviiti põhjustavatest haigustest ei teki silma.
- Punetus, kuivus, hõrenemine, koorimine, pragunemine ja huulte verejooks
- Punane paistetus keelega ("maasikas keel")
- Suuõõne sisemine vooder (limaskest) punetus
- Peopesa ja talla punetus ja turse
- Lööve pagasiruumi, jäsemete ja suguelundite korral
- Lümfisõlmede laienemine kaela ühel küljel
Kawasaki haiguse sümptomid subeuroopalises faasis:
- Nailide koorimine küünte ümber
- Palavik, lööve ja laienenud lümfisõlmede kadumine
- Trombotsüütide arvu suurenemine veres
- Koronaararterite nõrgendamine ja paisumine ligikaudu 20% -l haigestunud patsientidest (koronaararterite aneurüsm)
- Südame ümber südame (perikardi efusioon), südamepuudulikkuse ja müokardiinfarkti kogumine
Kawasaki haiguse sümptomid taastumisfaasis:
- Trombotsüütide arv ja erütrotsüütide settimise määr normaliseeruvad
- Küünesse või varbaküüntele ilmuvad sügavad ristuvad sooned
Kawasaki haiguse diagnoosimine
Seal on veel mõned haigused nagu leetrid, Rocky Mountain-märgiga palavik, noorukite reumatoidartriit, ravimireaktsioon ja scarlet palavik, mis võib jäljendada Kawasaki haigust. Kawasaki haiguse diagnoosi võib teha ainult kliiniliste tunnuste põhjal. Kawasaki haiguse diagnoosimise kriteeriumid on järgmised:
- Palavik, mis kestab 5 päeva või rohkem koos vähemalt nelja järgneva 5 põhifunktsiooniga
- Peamised omadused
- Mõlema silma punetus ilma tühjenemiseta
- Suuõõne muutused, mis hõlmavad huulte punetust ja lõhenemist, suu limaskesta ja maasikate keele punetust
- Lööve peamiselt pagasiruumi
- Peopesade ja taldade punetus ja turse ägeda faasi ajal ja naha koorimine küünte ümbruses akuutses faasis
- Suurenenud lümfisõlm vähemalt 1, 5 cm suurusel kaela ühel küljel
Kui lisaks palavikule leitakse ka vähem kui 4 põhifunktsiooni, võib ka Kawasaki haiguse diagnoosida, kas koroonraarterite kõrvalekaldeid saab tuvastada kaja- või angiograafia testidega.
Laboratoorsed testid võivad näidata järgmist:
Akuutse faasi ajal
- Aneemia
- Kõrge valgevereliblede arv
- Kõrge C-reaktiivne valk ja erütrotsüütide settimine
Sub-ägeda faasi ajal
- Suurenenud trombotsüütide arv
- Kõrge C-reaktiivne valk ja erütrotsüütide settimine
Rehabilitatsiooni faasis
- Trombotsüütide arv naaseb normaalselt
Echo teisel nädalal võib näidata koronaararterite aneurüsmi. Angiogramm võib näidata ka aneurüsmi. Rindkere röntgendil võib esineda südamepuudulikkuse tunnuseid. Kawasaki haigusega põdevatel patsientidel võib südameinfarkt süveneda ja diagnoosida võib elektrokardiogrammi. Elektrokardiogramm võib samuti aidata tuvastada südame rütmihäireid.
Loe edasi: Scarlet palavik lastel
Kawasaki haiguse ravi lastel
Kuna Kawasaki haigus võib põhjustada tõsiseid tüsistusi, tuleb ravi alustada haiglas. Lastel tuleb Kawasaki ravi alustada varakult, et vältida tüsistusi. Sümptomid kaovad 2 päeva jooksul ravi varajases staadiumis. Kui Kawasaki haiguse ravi alustatakse 10 päeva jooksul, väldib see koronaararterite tüsistusi. Isegi ravi sümptomid kaovad umbes 2 nädala jooksul; kuid südame tüsistused võivad tekkida hiljem
Kawasaki haiguse ravi lastel on järgmine:
- Intravenoosne gammaglobuliin vähendab koronaararterite aneurüsmi tekkimise ohtu
- Suure annusega aspiriin muutuva aja vältel, et kontrollida palavikku, löövet ja liigesevalu ning seejärel kasutada madala annuse aspiriini 6-8 nädalat või kauem, et vältida südamega seotud tüsistusi. Kui lapsel tekib gripp või tuulerõuge, tuleb aspiriin peatada.
Kui koronaararteritega kaasnevad komplikatsioonid on arenenud, hindab ja ravib pediaatriline kardioloog ja järgnevat ravi.
- Antikoagulandid nagu hingamine, nagu aspiriin, varfariin ja hepariin
- Koronaararteri angioplastika, et avada kitsad koronaararterid ja võimaldada vere voolamist läbi selle
- Stentide paigutus, et vere kaudu voolata läbi blokeeritud koronaararterid
- Koronaararteri šunteerimine, et asendada krooniline koronaararterite segment veresoonte sektsiooniga, mis on võetud käest, jalgast või rinnast.