Sel nädalal ilmuva Meditsiiniuudiste lehe luubiloos kirjutame, et mida tundlikum valdkond, seda rohkem tuleb andmeid kaitsta. Meditsiinisüsteem just selline on ja ELi uus määrus puudutab kõiki osalisi.
Mõelda tuleb mitte ainult samm edasi, vaid pikalt ette, sest täna tehtud dokumenteerimisviga võib aastate pärast end valusalt meelde tuletada. Lähemalt loe täna, 17. aprillil ilmunud Meditsiiniuudiste paberlehest.
Arvamused
* Eesti Haiglate Liit on seisukohal, et enne kui teha tervishoiutöötajatele ettepanekud kollektiivlepingu projekti osas, on vaja leppida kokku, et kollektiivleppele kirjutab alla ka tervise- ja tööminister, kirjutab haiglate liidu juht Urmas Sule.
* Diskussioon vastutuskindlustusest. Sõna saavad vandeadvokaat Ants Nõmper, arstide liidu peasekretär Katrin Rehemaa ja kliinikumi arst Margus Ulst.
Uudised
* Radikaalne plaan suleks veelgi sünnitusosakondi. Naistearstide seltsi tehtud arengukava järgi peaks sünnitamine lõppema neljas Eesti haiglas.
* Meditsiinilised otsusetoed eeldavad senisest paremaid andmeid. Radioloog Peeter Ross ei ole üksnes arst, vaid ka teadlane ja õppejõud, kes veab Tallinna Tehnikaülikooli tervishoiutehnoloogiate instituudis e-meditsiini arendustööd.
* Maikuust Kuressaare haigla ravijuhina tööle asuv hematoloog Edward Laane kinnitab, et end väikehaiglaga sidudes ta erialaseid oskusi kaotada ei karda ja leiab, et tulevikus võibki olla mõistlik hematoloogia õpe ümber profileerida nii, et hematoloog võiks töötada ka sisearstina.
Fookuses
Nahk:
* Kui paarkümmend aastat tagasi arvati, et atoopiline dermatiit on eelkõige allergiline haigus, siis praeguseks on selgunud, et tegemist on väga heterogeense haigusega, kirjutab TÜ bio-ja siirdemeditsiini instituudi vanemteadur Ana Rebane.
* Psoriaasi eri tüübid. Psoriaasi raskusastme määrab see, kui suurt osa kehast see mõjutab. Kergekujuline psoriaas mõjutab vähem kui 3 protsenti kehast, mõõdukas psoriaas aga 3–10 protsenti kehast. Raskekujuliseks loetakse psoriaasi juhul, kui see hõlmab rohkem kui 10 protsenti kehapinnast.
Diabeet:
Märtsi lõpus pidas Tartu Ülikooli laborimeditsiini professor Kalle Kisand inauguratsiooniloengu teemal “Immuunsüsteem ja diabeet”. Ta käsitles oma ettekandes immuunmehhanismide rolli diabeedi tekkes ja kulus, sealhulgas kaasnevaid tüsistusi.
HPV:
Äripäeva raadios eetris olnud Terviseuudiste saade keskendus inimese papilloomiviirusele (HPV). Külalisteks olid onkogünekoloog Piret Kaarde ja infektsionist Helen Mülle.
Lapse tervis:
Viimase kahe aastakümne jooksul on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kiiresti arenenud ning arvutite ja muude elektrooniliste nutiseadmete, eelkõige nutitelefonide kasutamine on muutunud igapäevase elu osaks, kirjutavad Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli lõpetanud Maritta Paas (RN) ja Viktoria Solomina (RN).
Selle aasta algul avaldas Rahvusvaheline Peavalu Klassifikatsiooni Komitee ajakirjas Cephalgia uue, kolmanda peavaluhäirete klassifikatsiooni (lühendatult ICHD-3). Ülevaate annab TÜ Kliinikumi lasteneuroloog Ulvi Vaher.
Kardioloogia:
Psühhosotsiaalsetest riskiteguritest, nende mõjust inimese tervisele ning hindamise ja ravi vajalikkusest räägib Vilniuse Ülikooli haigla Santarose kliinikumi kardioloogia- ja angioloogiakeskuse I kardioloogiaosakonna juhataja professor Žaneta Petrulionienė. Kommenteerib psühhiaater Juhan Kaldre.