Norman Posselt / Getty Images
Alates 20. sajandi lõpust on Ameerika Ühendriikides marihuaana legaliseerimise suunas liikunud üha enam. 1996. aastal avaldas California uudised, kuna esimene USA osariik kiitis heaks meditsiinis kasutatava poti dekriminaliseerimise ja meditsiiniline marihuaana lubati hiljem teistes osariikides. Seejärel tegid Washington ja Colorado 2012. aastal hääletusalgatused harrastusliku marihuaana legaliseerimiseks. 2019. aastaks lubas enam kui 30 USA osariiki marihuaana kasutamist, ehkki see jäi föderaalsel tasandil ebaseaduslikuks. See tõstatab küsimuse, miks oli marihuaana kunagi ebaseaduslik?
Lühike vastus on rassism . 20. sajandi vahetusel oli kanep ameeriklaste seas vähekasutatud narkootikum - nagu see oli siis USA-s üldtuntud. Mis algusega Mehhiko revolutsioon 1910. aastal hakkasid paljud mehhiklased aga USA-sse kolima ja nad tõid kaasa marihuaana suitsetamise traditsiooni. Mehhiko immigrantide kasvava hirmu keskel hakkasid levima hüsteerilised väited uimasti kohta, näiteks väited, et see põhjustas vereiha. Lisaks mõiste kanep asendati suures osas anglitsistidega marihuaana , mida mõned spekuleerisid, et propageerida ravimi võõrapärasust ja äratada sellega ksenofoobiat. Umbes sel ajal hakkasid paljud osariigid potti keelustama.
Encyclopædia Britannica, Inc./Kenny Chmielewski
1930. aastatel muutis föderaalse narkobüroo juht Harry J. Anslinger marihuaanavastase võitluse kõikehõlmavaks sõjaks. Mõned usuvad, et teda motiveerisid vähem ohutusprobleemid - valdav enamus tema uuritud teadlasi väitis, et see ravim ei olnud ohtlik, ja pigem soov reklaamida oma äsja loodud osakonda. Ükskõik, mis ajend oli, taotles Anslinger selle ravimi föderaalset keeldu ja selleks algatas ta suure rassismile tugineva suure kampaania. Anslinger väitis, et enamus potisuitsetajatest olid vähemused, sealhulgas aafrika ameeriklased, ja et marihuaanal oli negatiivne mõju nendele taandarengutele, näiteks vägivalla esilekutsumine või hullumeelsuse tekitamine. Lisaks märkis ta, et Reefer paneb tumedad arvama, et nad on sama head kui valged mehed. Võib-olla oli Anslingeri jaoks veelgi murettekitavam poti oletatav oht valgete naiste voorusele. Ta uskus, et poti suitsetamine tooks nende seksi mustanahaliste meestega.
Abiks innukas uudistemeedia - ja sellised propagandafilmid nagu Külmutus hullus (1936) —Anslinger jälgis lõpuks 1937. aastal vastu võetud Marihuana maksuseadust, mis muutis narkootikumi ebaseaduslikuks kogu Ameerika Ühendriikides. Ehkki see kuulutati 1969. aastal põhiseadusega vastuolus olevaks, asendati see järgmisel aastal kontrollitavate ainete seadusega. Nimetatud õigusaktid liigitasid marihuaanat - muuhulgas heroiini ja LSD-d - I loetelu narkootikumideks. Võib-olla pole üllatav, et rassism ilmnes ka seaduse jõustamisel. Mõnede uuringute kohaselt arreteeriti 21. sajandi alguses afroameeriklased marihuaanaga seotud süüdistuste tõttu peaaegu neli korda tõenäolisemalt kui valged - hoolimata sellest, et mõlema rühma kasutamismäär oli sarnane.