Igal aastal tähistavad inimesed kogu maailmas seda, mida peetakse tänapäevase keskkonnaliikumise sünniaastapäevaks 22. aprillil 1970. Maapäeva ajalugu - esimene maapäev
Maapäev oli Wisconsini USA senaatori Gaylord Nelsoni vaimusünnitus. Senaator Nelson, pikaajaline keskkonnaaktivist, tuli maapäeva ideega pärast seda, kui oli käinud 1969. aastal Californias Santa Barbara rannikul suure naftareostuse tagajärjel. Juhtimaks tähelepanu sellele, mida ta pidas meie looduslikust keskkonnast lähtudes tegi senaator Nelson ettepaneku korraldada keskkonnaalane õpetamine 22. aprillil 1970. Õppetöö idee laenati tollastest populaarsetest õppetööst, mis korraldati ameeriklaste harimiseks sõja teemal. Vietnam.
Maapäeva loomisel teatas Nelson oma ideest Seattle'is asuvale väikesele konserveerimisrühmale ja hiljem United Auto Workersi kokkutulekule, märkides: "Olen veendunud, et kõik, mida peame tegema uue põlvkonna ülitähtsa nõudmise esitamiseks keskkonnakatastroofi tõusulainele, on esitada faktid selgelt ja dramaatiliselt. Sellise ettevõtmise marsruutimiseks pakun välja riikliku õpetuse. Keskkonnakriisi teemal, mis toimub järgmisel kevadel igas üle kogu ülikooli asuvas ülikoolilinnas.Kriis on minu arvates nii peatselt toimuv, et iga ülikool peaks õppeaastal - samal päeval kogu rahvas - eraldama ühe päeva sissejuhatus. "
Seejärel veenis senaator Nelson ürituse kaasesimehena tegutsema vabariiklaste kongressi esindajat Pete McCloskey, kes on samuti huvitatud looduskaitse liikumise edendamisest. Noor Harvardi kraadiõppur Denis Hayes luges senaator Nelsoni ettepanekut ja palus sellesse kaasata. Hayes oli olnud üliõpilaskonna president ja ülikoolilinnaku aktivist Standfordi ülikoolis Californias Kongressi esindaja McCloskey rajoonis. Pärast kohtumist noormehega palus Nelson tal Harvardist välja langeda ja suunata jõupingutused Maa päeva korraldamiseks kogu Ameerika Ühendriikides. Hayes asus ehitama 85 samalaadse mõtteviisiga isikkoosseisu, et reklaamida maapäeva sündmusi kogu riigis.
Raske töö tasus ära! 22. aprillil 1970 osales enam kui 20 miljonit ameeriklast esimesel Maapäeva õppetööl. Ürituse õnnestumist peetakse oluliseks teguriks USA keskkonnakaitseagentuuri loomisel ning puhta õhu, puhta vee ja ohustatud liikide seaduste vastuvõtmisel. Maapäeva ajalugu - maapäev 1990
Keskkonnajuhid värbasid 1990. aastal Denis Hayesi, kes oli esimese maapäeva koordinaator 1970. aastal, et korraldada veel üks suur ettevõtmine. Oli aeg võtta Maapäev ülemaailmseks!
Selle töö tulemusel tegid rohkem kui 200 miljonit inimest 141 riigist koostööd, et looduskaitseküsimusi rohkem teadvustada. Selle pingutuse tulemusel toimus kaks aastat hiljem, 1992. aastal ÜRO Rio de Janeiros "Maapinna tippkohtumine". 1995. aastal anti senaator Gaylord Nelsonile maapäeva rajajana tehtud töö eest presidendi vabadusmedal. Maapäeva ajalugu - maapäev 2000
Aastatuhande lähenemine kannustas Denis Hayesi järjekindlaid pingutusi. Maapäev 2000 keskendus globaalsele soojenemisele ja puhaste energiaallikate loomisele. See on esimene aasta, mil Internet mängis selles tegevuses suurt rolli, võimaldades jõuda sadade miljonite inimesteni kogu maailmas. Osales enam kui 5000 keskkonnagruppi 184 riigist.
2009. aastal nimetas ÜRO 22. aprilli rahvusvahelise emakeelepäevaks. Arvatakse, et maapäeva jälgib nüüd enam kui 500 miljonit inimest igal aastal. Soovitatavad raamatud
Kui soovite teada saada rohkem Maapäevast ja selle leidjatest, peaksite siin olema kaks huvitavat raamatut: Mees Clear Lake'ist: Maapäeva asutaja senaator Gaylord Nelson
Lisateave Wisconsini USA senaatori Gaylor Nelsoni, Maapäeva rajaja kohta. Pärast Maa päeva: lubaduse täitmine
Koos oma kaasautoritega, sealhulgas Robert F. Kennedy noorem eessõna, arutab Maapäeva asutaja Gaylord Nelson mitmesuguseid aktuaalseid keskkonnaprobleeme. Arutage seda artiklit!
Liituge julgelt selle artikli bioloogiafoorumi aruteluga siin: Maapäev - Mis on maapäev?
Võite seda saiti jälgida ka Facebookis ja Twitteris:
Facebooki leht - bioloogia CoffeBreakBlogis
Twitter - BioCoffeBreakBlog
Video Juhiseid: Maapäev 100 (Märts 2023).