Eesti mereteadlane Tarmo Kõuts mõisteti kohtus süüdi Eesti vastu suunatud luuretegevuses. Kõuts luuras salaja Hiina luure heaks juba mitu aastat kuni Kaitsepolitsei ta käed eelmise aasta sügisel raudu pani.
Tarmo Kõuts on esimene teadlane kes on süüdimõistetud, et ta müüs oma teenuseid Hiina sõjaväeluurele
Tallinna Tehnikaülikooli tippteadlane Kõuts (endise kaitseväejuhataja admiral Tarmo Kõutsi nimekaim), kes omas nii Eesti riigisaladuse kui NATO saladuse luba ja kuulus kaitseministeeriumi teadusnõukokku, töötas vähemalt kolm aastat täiesti teadlikult Hiina sõjaväeluure heaks ning sai selle eest ka palka.
Käerauad klõpsasid Tarmo Kõutsi randmete ümber kinni 9. septembril 2020. Selleks ajaks oli teadlane vähemalt kolm aastat täiesti teadlikult Hiina sõjaväeluure heaks töötanud ning selle eest ka palka saanud.
Kõuts töötas hiinlaste kasuks täiesti teadlikult ning teda motiveerisid selleks “traditsioonilised inimlikud nõrkused” ehk raha.
Hiina rahvavabastusarmee ühendatud peastaabi luurebüroo värbas Tarmo Kõutsi 2018. aastal
Kapo peadirektori asetäitja Aleksander Toots ütles Eesti Ekspressile, et Kõuts töötas hiinlaste kasuks täiesti teadlikult ning teda motiveerisid selleks “traditsioonilised inimlikud nõrkused” ehk raha.
Riigiprokurör Inna Ombler lausus, et Kõuts teenis oma salajase töö eest 17 000 eurot, mis kohtuotsuse järgi mehelt ka konfiskeeriti. Toots lisas, et kinnise menetluse tõttu ei ole võimalik täpsemalt kirjeldada, millist teavet Kõuts hiinlastele edastas, kuid Eesti riigi või NATO saladuste reetmiseni ta ei jõudnud.
Just juurdepääs sellist laadi infole ja lekkimisoht oli üks põhjuseid, miks mehe suhtel võõra riigi luurajatega ei lastud kaugemale areneda – risk oli liiga suur.
Lisaks Kõutsile on mullu septembrist vahi all ka üks naine, keda prokuratuur süüdistab samade paragrahvide järgi nagu Kõutsi.
Tarmo Kõuts oli alates 2006 aastast kaitseministeeriumi teadusnõukogu liige ja NATO Allveeuuringute Keskuse teadusnõukogu liige.
Krimi uudised