Lühiülevaade
- Kirjeldus: silma välimise valge kihi põletik (nimetatakse ka skleraks)
- Põhjused: muud haigused põhjustavad tavaliselt skleriiti (nt autoimmuunhaigused nagu reuma); viiruste, bakterite või seente põhjustatud infektsioonid on vähem levinud.
- Kursus: episkleriit kestab sageli kümme kuni 14 päeva ja paraneb tavaliselt iseenesest. Skleriit on tavaliselt krooniline (kestab kuid kuni aastaid) ja põhjustab mõnikord tõsiseid tüsistusi (nt nägemiskahjustus).
- Märgid: valu, punetavad silmad, sinakas värvimuutus ja/või paistes kõvakesta
- Diagnoos: Konsultatsioon arstiga, silmade uurimine (nt pilulambiga), vereanalüüs muude haiguste välistamiseks
- Ravi: Tavaliselt ravib arst põletikku lokaalselt silmatilkade või silmasalvidega. Olenevalt põhjusest kasutatakse ka immunosupressante, kortisooni, valuvaigisteid ja harvadel juhtudel ka operatsiooni.
Mis on dermatiit?
Skleriidi korral on silma ümbritsev välimine valge kiuline kiht (sclera) põletikuline. Arstid nimetavad seda silma koekihti "scleraks". See ulatub nägemisnärvi sisenemispunktist silma sarvkestani.
Sõltuvalt sellest, kas sklera on põletikuline sügavamas või pindmises kihis, eristatakse skleriiti ja episkleriiti.
Skleriit
Kui kogu sklera on sügavamas kihis põletikuline, nimetatakse seda skleriidiks. Arstid eristavad eesmist ja tagumist skleriiti. Eesmine skleriit mõjutab sklera eesmist osa ja seda on tavaliselt väljastpoolt lihtne ära tunda. Tagumine skleriit seevastu viitab sklera tagumises osas põletikule. Tavaliselt on see märgatav ainult valu kaudu kahjustatud silmas.
Skleriit on üks haruldasemaid põletikulisi silmahaigusi, millega kaasnevad sageli tüsistused ja mõnel juhul ähvardab see isegi nägemist. Skleriit esineb sageli 40–60-aastastel inimestel. Naised haigestuvad sagedamini kui mehed.
Episkleriit
Episkleriidi korral on pindmiselt põletikuline kõvakesta – täpsemalt kõvakesta ja sidekesta vaheline sidekoekiht (episklera). Episkleriit on tavaliselt kahjutu ja paraneb iseenesest. See esineb sageli noortel täiskasvanutel ja naistel sagedamini kui meestel.
Kuidas episkleriit areneb?
Skleriit: põhjused
Umbes pooltel skleriiti põdevatel inimestel on pärisnaha põletiku põhjuseks autoimmuunhaigus. Nende hulka kuuluvad sellised haigused nagu:
- Reuma (reumatoidartriit): krooniline liigeste põletik
- Krooniline põletikuline soolehaigus (IBD), nagu Crohni tõbi või haavandiline koliit
- Wegeneri tõbi (granulomatoos): krooniline põletikuline veresoonte haigus väikeste nahasõlmedega
- Erütematoosluupus (luupustõbi): haruldane krooniline põletikuline haigus, millega kaasneb naha, liigeste, närvisüsteemi ja elundite põletik
- Polükondriit: harvaesinev krooniline kõhre (tavaliselt liigeste) põletik
Võimalikud vallandajad on ka organismi immuunreaktsioonid nakkushaigustele nagu tuberkuloos, süüfilis, vöötohatis (nakkus vöötohatise viirusega) või Lyme'i tõbi, kuigi palju harvemini. Podagra põhjustab mõnikord ka dermatiiti.
Episkleriit: põhjused
Arstid ei suuda sageli leida episkleriidi selget põhjust. Arstid kahtlustavad muu hulgas, et stress või tõsine füüsiline ja vaimne pinge vallandab episkleriidi. Mõnikord on käivitajaks ka autoimmuunhaigused.
Riskifaktorid
Kui kaua dermatiit kestab?
Põletik kulgeb erinevalt sõltuvalt sellest, kas esineb skleriit või episkleriit. Sarnased sümptomid esinevad tavaliselt mõlemas vormis, kuigi need on üldiselt erineva raskusastmega.
Skleriidi kulg
Skleriidi kulg on patsienditi erinev. Esialgu tekib sageli ainult üks silm põletik. Kuid ligikaudu 50 protsendil haigestunutest tekib sklera põletik hiljem ka teises silmas.
Mõnel inimesel on kõvakesta põletik kerge: seejärel paisub kõvakesta ainult veidi.
Ligikaudu kahel kolmest skleriiti põdevast inimesest on põletik aga krooniline ja kordub korduvalt. Sellistel juhtudel ei parane põletikuline episood sageli kuus kuud kuni kuus aastat. Rasketel juhtudel võib põletik hävitada ka silmakoe.
Ilma piisava ravita põhjustab krooniline skleriit kahjustatud silma püsivat nägemiskahjustust. Harvadel juhtudel jäävad haiged pimedaks. Seetõttu on eriti oluline skleriit õigeaegselt ära tunda ja seda adekvaatselt ravida sõltuvalt põhjusest.
Episkleriidi progresseerumine
Kuidas dermatiit avaldub?
Kuigi skleriidi ja episkleriidi sümptomid on sageli sarnased, erinevad need tavaliselt raskusastmelt.
Skleriidi sümptomid
Skleriidi kõige levinumad sümptomid on
- Tugev, torkav valu silmas; haiged kogevad seda sageli survevaluna.
- Mõjutatud silm on punetav. Veresooned on silmatorkavamad.
- Kõvakest on paistes.
- Sklera muutub tumepunase kuni sinaka värvusega.
- Silm pisarab ohtralt (suurenenud pisaravool).
- Mõjutatud inimestel on ähmane ja ebaselge nägemine.
- Mõjutatud inimeste silmad on valguse suhtes tundlikud.
Kui teil tekib üks või mitu neist sümptomitest, pöörduge kindlasti silmaarsti poole!
Episkleriidi sümptomid
Samuti on kahjustatud silm punetav ja valulik sklera pindmise põletiku korral, kuid mitte nii tugevalt kui skleriidi korral. Episkleriidi tüüpilised sümptomid on
- Põletik on piiratud silmamuna väikese alaga (sektorikujuline).
- Silm on punetav ja veidi paistes.
- Mõjutatud isiku silmad on tundlikud ja ärritunud.
- Silm on väga vesine (suurenenud pisaravool).
- Mõjutatud inimese silmad on valguse suhtes tundlikud.
- Nägemine ei ole kahjustatud.
Kas dermatiit on nakkav?
Enamasti ei ole dermatiit nakkav, sest seda põhjustavad harva bakterid, viirused või seened. Kui harvadel juhtudel põhjustavad põletikku bakterid või viirused, on oluline, et arst määraks kindlaks kõnealuse patogeeni tüübi. Nii on võimalik patogeeni spetsiifiliselt ravida (nt spetsiifilise antibiootikumiga).
Kuidas arst skleriiti uurib?
Skleriidi või episkleriidi kahtluse korral on esimene kontaktpunkt silmaarst. Arst teeb diagnoosi kirjeldatud sümptomite põhjal ja pärast pilulambiga silma uurimist.
Konsultatsioon arstiga
Konsultatsiooni käigus küsib arst esmalt patsiendilt tema sümptomeid ja haiguslugu:
- Millised sümptomid teil on (nt valu silmas, suurenenud pisaravool või suurenenud valgustundlikkus)?
- Kui kaua sümptomid on olnud?
- Kas teil või teie perekonnal on teadaolevaid haigusi, nagu reuma, erütematoosluupus, Crohni tõbi või nakkushaigused?
- Kas teil on tõsine stress või füüsiline või vaimne pinge?
Uurimine pilulambiga
Enamasti tuvastab arst pärast üksikasjalikku arutelu ja pilulambi uurimist, kas tegemist on episkleriidi või skleriidiga.
Vereanalüüs
Skleriidi selgeks diagnoosimiseks ja õigeks raviks on oluline leida haiguse põhjus. Täiendava selgituse saamiseks on seetõttu sageli vaja, et arst uuriks patsiendi verd infektsioonide (nt bakterite või viiruste põhjustatud) ja muude haiguste (nt reuma) suhtes (vereanalüüs). Kui arst leiab põhjusena näiteks autoimmuunhaiguse, lähtub ka ravi sellest.
Mis vahe on konjunktiviidil?
Konjunktiviidi korral on põletik ainult silma sidekesta, kuid mitte kõvakest. Konjunktiiv on õhuke kiht, mis katab kõvakest ja silma eesmise silmalaugude sisekülge.
Konjunktiviidi põhjus erineb tavaliselt skleriidi põhjustest. Konjunktiviit on sageli põhjustatud bakteritest või viirustest põhjustatud infektsioonist, võõrkeha sattumisest silma, allergiatest või silmade liigsest kuivusest.
Mida saate dermatiidiga teha?
Dermatiit võib olla silmale ohtlik ja halvemal juhul kahjustada nägemist. Seetõttu peaks seda alati ravima spetsialist (silmaarst). Arst valib ravi skleriiti põhjustanud haiguse põhjal. Muuhulgas kasutatakse silmatilku või silmasalve, valuvaigisteid, kortisooni, immunosupressante ja harvadel juhtudel ka operatsiooni.
Silmatilgad ja -salvid
Arst ravib silmapõletikku lokaalselt valuvaigistavate ja põletikuvastaste silmatilkade või silmasalvidega. Sümptomid taanduvad tavaliselt ühe kuni kahe nädala jooksul.
Valuvaigistid
Arst võib välja kirjutada valu- ja põletikuvastaseid ravimeid, näiteks mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid (nt ibuprofeen või atsetüülsalitsüülhape). Need on saadaval tablettide või silmatilkade kujul.
Kortisoon
Mõnikord manustab arst ka kortisooni (kortikosteroide). Mõjutatud isik võtab kortisooni silmatilkade või tablettidena.
Oftalmoloog ei ravi alati episkleriiti. Sageli paraneb see iseenesest. Küll aga leevendavad sümptomeid näiteks silmatilgad.
Immunosupressandid
Parim on konsulteerida sisehaiguste spetsialistiga, kes on spetsialiseerunud reumaatiliste haigustele (reumatoloog) ja teeb tihedat koostööd oma silmaarstiga.
Kirurgia
Kui kõvakest on kroonilise põletiku tõttu tõsiselt kahjustatud ja see ähvardab läbi murda (perforatsioon), võib harvadel juhtudel osutuda vajalikuks kõvakest opereerida. Arst õmbleb terve sidekoe teistest kehaosadest näiteks kõvakesta külge.
Kuidas saab kõvakesta põletikku ära hoida?
Erinevalt teistest silmahaigustest, näiteks konjunktiviidist, on skleriidi ennetamiseks vaid mõned meetmed. On tõsi, et dermatiidi käivitajad on harva patogeenid, näiteks bakterid või viirused. Sellegipoolest on soovitatav jälgida head silmade hügieeni ja vältida näiteks silmade puudutamist määrdunud kätega.
Eriti kui kannate kontaktläätsi, on oluline pöörata tähelepanu piisavale hügieenile: Enne läätsede puudutamist peske käed hoolikalt. Ärge kasutage läätsede puhastamiseks kraanivett, hoidke kontaktläätsede konteiner alati puhtana ja vahetage puhastusvedelikku iga päev.