Miks näiteks peaksime maksma rohkem ökomärgistatud elektri või toidu eest? Miks on odavam lennata lennukiga kui reisida rongiga? Miks on lihtsam osta uus elektroonikavidin, selle asemel, et parandada katki läinud eset? Miski ei ütle, et see peab nii olema. Poliitikutel on võim seda muuta. Meil on võim seda muuta.
Tänapäeval on paljud teadlikud inimtekkelisest kliimamuutusest ja paljudel on ka olemas soov olukorda muuta. Suur osa kasvuhooonegaaside heitest on selline, mida me ei saa muuta tarbijana. On hea, kui säästame elektrit, tarbime vähem ja ostame ökomärgisega ja kohalikke tooteid. See paneb meid ennast ja ka ümbritsevaid inimesi mõtlema, kui palju energiat ja loodusressursse meie elustiil vajab. Kuid peame mõistma, et elame ühiskonnas, mis ei soodusta jätkusuutlike valikute tegemist. Miks näiteks peaksime maksma rohkem ökomärgistatud elektri või toidu eest? Miks on odavam lennata lennukiga kui reisida rongiga? Miks on lihtsam osta uus elektroonikavidin, selle asemel, et parandada katki läinud eset? Miski ei ütle, et see peab nii olema. Poliitikutel on võim seda muuta. Meil on võim seda muuta. Me saame luua arutelu ühiskonna arengu mõjutamiseks. Kuuleme küll tihti, et muutus on võimatu, kuid selge on see, et ühiskond muutub pidevalt. Me saame olla osa sellest muutusest, kui oleme aktiivsed ja ärgitame ka teisi tegudele.
Eesti Roheline Liikumine koos Läti Maa Sõprade ja Rootsi Maa Sõpradega tõi kokku grupi keskkonnasõpru, et jagada teadmisi keskkonnaaktivismist. Stockholmis toimunud töötoa teemaks oli õpetajate õpetamine (train the trainers). Juhendajad Rootsi organisatsioonist jagasid nõuandeid, kuidas inimesi paremini kaasata kasutades mitteformaalse hariduse meetodeid. Õpitu keskmes oli, kuidas saame kasutada aktivismi ühiskonnas muutuste tekitamiseks. See tähendab, kuidas tegutseda nii, et ühiskond liiguks soovitud suunas. Kahe juhendaja kaasabil leidsid osalejaid erinevaid viise, kuidas oma sõnumiga teisteni jõuda nii, et see nad kaasa tõmbaks. Madis Vasser Eestist kirjeldas ühte harjutust: “Näiteks paluti meil hinnata erinevaid maailmajagusid selle järgi, kuidas arvasime neid olevat mõjutatud kliimamuutustest. Seejärel paluti meil hinnata neid samu maailmajagusid selle järgi, kuidas arvasime neid olevat probleemi põhjustajaks. Lõpptulemus oli väga selge – need, keda kliimamuutus tabab kõige karmimalt, põhjustavad ise seda kõige vähem. Paljud inimesed ei ole niimoodi selle ebaõigluse peale mõelnud ja sellise harjutuse kasutamine aitab inimestes selgust tekitada.
Kuidas saame luua kliima heaks edasiviivat tegutsemist? Alustuseks õppisime tooma näiteid positiivsetest lahendustest ja oma põhjenduste kohandamist vastavalt sihtgrupile. Oluline on küsida, mis neid huvitab ja lähtuda sellest. Matilda Rootsist jagas oma muljeid: “Kõige enam nautisin ma harjutusi, kus pidime tulema lagedale oma lahendustega erinevatele probleemidele. Kui saame kasutada oma loovust vabalt, on mul lihtsam kinni haarata igast probleemist ja teiste teemast huvitatud inimestega on arutlemine alati lõbus.”
Samuti rääkisime töötoas, millist väljendusviisi vältida, et mitte tekitada inimestes üleliigset süütunnet, kui räägime suurtest, lausa maailma mastaapides keskkonnaprobleemidest. On õrn tasakaalupunkt, kus saab rääkida tõsistest probleemidest nii, et need ei tekitaks masendust, vaid motivatsiooni. Lootusetuse tunne saab tekkida eriti lihtsalt, kui tunneme end üksi lõputus lahingus. Siis on oluline mäletada, et ühiskond on võimeline muutuma. Me saame asendada masenduse, kui tuleme kogukonnana kokku, oleme ise kaasatud ja kaasame kõiki teisi. Oleme näinud seda varemgi ja näeme ka tulevikus, et inimeste võim on lahendus. Nii nagu Sabine Lätist rõhutas: “Lisaks kaasahaaravatele harjutustele ja vahenditele, mida õppisime, sain ma inspiratsiooni lugudest. Kui me jagasime, mis tõi meid kokku, siis ma mõistsin, et aktivism on kättesaadav kõigile – ükskõik, milline on inimeste haridus või töökogemus. Ühise eesmärgi tunnetamine annab kindlust ja motivatsiooni jätkuvalt aktivismiga tegeleda. Lisaks usun, et meie noorte aktivistidena saame saame hajutada müüte ja stereotüüpe, mis on tekkinud nn roheliste kohta, kui näitame aktivismis perspektiivi, mis viib positiivsete muudatusteni ühiskonnas.”
Töötuba toimus Eesti Rohelise Liikumise projekti “School of Sustainable Communities” raames, mida toetab Nordplus Adult programm.