TALLINN, 9. veebruar - Sputnik, Deniss Pastuhhov. Venemaa saatkond Tallinnas tähistas Venemaa diplomaatiliste töötajate päeva, mida tähistatakse igal aastal 10. veebruaril, traditsiooniliselt piduliku vastuvõtuga reedel, 8. veebruaril.
Vastuvõtule olid kutsutud Eestis esindatud riikide diplomaadid ning mitmed ühiskonnategelased. Kuigi diplomaatiline teenistus on keeruline ja väga vastutusrikas, ei toimunud sündmus ainult formaalses õhkkonnas.
Venemaa suursaadik Aleksandr Petrov rääkis kõigepealt globaalsetest lahendamist vajavatest probleemidest, mida maailmas, sealhulgas diplomaatilises teenistuses on kogunenud päris palju, seejärel aga luges põhimõttel "diplomaadid on samuti inimesed" humoorika luuletuse "Soliidne härrasmees kord tempis kurgisoolvett. Sain kohe ma aru, et see oli suursaadik!" (vene keeles riimuvad sõnad "рассол" - soolvesi ja "посол" – suursaadik - toim.).
Saatkonnas toimus meelelahutuslik muusikaprogramm - Vene kultuurikeskuse direktor Eduard Toman esitas bajanist Igor Jermakov saatel, mitu laulu. Tõsi, sellel meeleolukal üritusel oli ka oma kurb moment.
Tuntud kompositsiooni "On ainult hetk" (v.k. - "Есть только миг") esitamisega meenutas Toman Venemaa ooperilauljat Dmitri Hvorostovskit, kes lahkus elust 55 aasta vanuses, ja legendaarset Eesti ooperilauljat Georg Otsa, kes suri samuti 55 aasta vanusena.
"Täna (reedel - toim.) suri Sergei Jurski - minu õpetaja, iidol, Venemaa suurim lavakunstnik," ütles Eduard Toman kurbusega.
Sputnik Eesti korrespondent suhtles Venemaa suursaadikugaga Eestis. Aleksander Petrov ütles, et diplomaatilise töötaja päev ei ole tema jaoks tühi sõnakõlks:
"On meeldiv ja tähtis tunda ennast kaasatuna meie diplomaatilisse teenistusse ja olla osaline selle traditsioonides, mis ulatuvad kaugele sajandite taha. Loodan, et see tähtpäev kogub üha enam tuntust ja noored diplomaadid, kes meie asemele tulevad, jätkavad vanema põlvkonna tehtut."
Küsimusele, kas praeguses pingelises rahvusvahelises olukorras on raske olla diplomaat, vastas Venemaa suursaadik, et diplomaatiline teenistus peab tõesti töötama keerulistes tingimustes.
"Me rõhutame, et ainult üheskoos - ja see kehtib kõikide riikide kohta sõltumata nende territooriumi ja elanikkonna suurusest - suudame me kogu inimkonda ähvardavate ohtude ja probleemidega toime tulla," ütles Aleksandr Petrov.
"See on väga keeruline, sest endiselt püütakse tegutseda, nagu 21. sajandil poleks muutusi toimunud. Püütakse endiselt toimida juba möödunud 20. sajandi vaimus, kui maailm jagunes ideoloogiliste põhimõtete järgi vastandlikeks blokkideks," lisas diplomaatilise esinduse juht.
Olukord on keeruline, kuid selleks diplomaatiline teenistus ongi, et kõik olulised küsimused lahendataks vaid läbirääkimiste laua taga, "aga mitte sanktsioonide kehtestamise, ähvarduste, boikottidega jne."
Väärib märkimist, et diplomaatilise esinduse töötajatel on lisaks traditsioonilise diplomaatilisele vastuvõtule tavaks tähistada diplomaatilise töötaja päeva ka Haapsalu külastamisega, kus eelmisel suvel avati uuendatud mälestustahvel suurele Vene diplomaadile Aleksandr Gortšakovile.
"Haapsalu on väike Eesti linn, mis on tihedalt seotud Venemaa ja Eesti ühise ajalooga. Varem, kui Peterburi ja Haapsalut ühendas otseraudtee, käisid seal paljud Venemaa Põhja-pealinna esindajad. Kuid meile, diplomaatidele, seondub Haapsalu eelkõige asjaoluga, et seal sündis Aleksandr Mihhailovitš Gortšakov. Seepärast viisime me täna (reedel - toim.), nagu ka varasematel aastatel, lilled Gortšakovi sünnimajja ja andsime üle raamatud raamatukogule, mis nüüd selles majas asub," rääkis Petrov portaalile Sputnik Eesti.
Sputnik Eesti on juba kirjutanud, et sel päeval õnnitletakse Venemaal diplomaatilise töötaja päeva puhul peaaegu viissada aastat vana riigiteenistuse töötajaid. See, Venemaal iga aasta 10. veebruaril tähistatav diplomaatiliste töötajate professionaalne tähtpäev kehtestati Venemaa presidendi 31. oktoobri 2002. aasta ukaasiga.
Austatud lugejad!
Tänasest, nagu näete, erineb Sputnik Eesti veebisait tavapärasest. Tõenäoliselt teate juba muutuse põhjust, kuid pean vajalikuks toimunu veel kord lahti seletada.
Alates 1. jaanuarist võeti meilt võimalus teie heaks töötada.
Eesti politsei- ja piirivalveamet esitas meile kõigile ultimaatumi: me kas katkestame töölepinguid rahvusvahelise uudisteagentuuriga "Rossiya Segodnja" ega tööta enam Sputnik Eestis, või meie suhtes algatatakse kriminaalasjad.
Eelmise aasta viimastel päevadel arutasime korduvalt kujunenud olukorda ja jõudsime järeldusele, et hoolimata võimude nõudmiste absurdsusest ja ohust, mille reaalsusse me tegelikult uskuda ei tahaks, ei ole meil õigust oma inimeste saatusega riskida.
Selle tulemusel olid toimetuse töötajad sunnitud 1. jaanuarist lõpetama töösuhted Sputnik Eesti ja RIA "Rossiya Segodnjaga". Kas see tähendab, et saidi elupäevad on lõppenud? Ei, see pole nii.
Sait jätkab tööd täies mahus, kuid protsessi organiseerimine selliselt, et me ei peaks Eesti võimude pideva surve all elama, võtab veel natuke aega. Loomulikult proovime töö võimalikult kiiresti taastada.
Tahan tänada teid, kallid lugejad, meie tegevuse toetamise eest nelja aasta vältel ja eriti viimastel kuudel, kui surve ja ähvardused kõigi meie ja meie partnerite vastu muutusid äärmuslikeks.
Pangad külmutasid meie palgad, meie büroo omanikule avaldati survet ja sunniti teda meiega lepingut lõpetama. Seda kõike tehti karistusseadustiku paragrahviga ähvardamise taustal, mis näeb ette kuni viis aastat vabadusekaotust.
Meie ainus "süü" on selles, et oleme ajakirjanikud võimudest sõltumatus meediaväljaandes ja lihtsalt teeme oma tööd.Võideldes võimaluse eest töötada, võitleme me nii Eestis kui ka välismaal asuvate lugejate õiguse eest saada täielikku teavet.
Meiega võib mitte nõustuda. Võib vaielda ja kritiseerida. Kuid meie jaoks on peamine lugejate võimalus iga päev meie sait avada ja iseseisvalt infot, kommentaare ja pakutavaid järeldusi hinnata.
Seda nimetatakse sõnavabaduseks, mis kahjuks tänases Eestis puudub, vaatamata tõsiasjale, et "Piirideta reporterite" arvates sobib meie riik väljendusvabaduse pingereas maailmas 11. kohale.
Täname veelkord kõiki meie lugejaid, kolleege, avaliku elu tegelasi, poliitikuid ja lihtsalt kõiki ausaid inimesi nende toetuse eest nii Eestis kui ka teistes riikides.
Saadud toetus ei jäta meile muud valikut, kui jätkata võitlust õiguse eest tõtt rääkida ja teile täielikku ja kvaliteetset informatsiooni pakkuda. Tuleme varsti tagasi!
Lugupidamisega,
Elena Cherysheva
RIA "Rossija Segodnja" Eesti esinduse juhataja
TALLINN, 31. detsember — Sputnik. Avaldame RIA "Rossija Segodnja" pressiteenistuse avalduse täisteksti.
"Eesti võimude ähvarduse tõttu kriminaalvastutusele võtmisest paragrahvi alusel, mis näeb ette kuni viieaastase vabaduskaotuse, olid Sputnik Eesti töötajad sunnitud lõpetama töösuhte toimetusega 1. jaanuariks 2020.
Sputnik Eesti ja RIA "Rossija Segodnja" toetavad oma kaastöötajate otsust.
Kahjuks näitab kogemus, et hoolimata Eesti võimude ähvarduste näilisest absurdsusest, on ajakirjanike kriminaalvastutusele võtmine tänapäeva Euroopas reaalsus. Me ei pea võimalikuks inimeste vabadusega riskida.
Peame Eesti režiimi tegevust oma riigi kodanike suhtes avalikuks tagakiusamiseks, õiguslikuks anarhiaks, totalitarismi ilminguks ja sõnavabaduse põhimõtete kõige jämedamaks rikkumiseks, millel puudub EL-s pretsedent.
Ajakirjanike ainsaks "süüks" on nende töö Venemaa meedias.
OSCE pressiesindaja Arlem Desir on juba öelnud, et Dmitri Kisseljovi suhtes kehtestatud Euroopa Liidu individuaalsete sanktsioonide laiendamine kõikidele agentuuridele ja ajakirjanikele on suur ajakirjandusvabaduse probleem.
Astume kõik vajalikud juriidilised ja muud sammud, et Sputniku ajakirjanikud saaksid töötada, kartmata, et Eesti õiguskaitseorganid nad kriminaalvastutusele võtavad.
Toimetuse tegevus on peatatud, kuid Sputnik Eesti veebisait jätkab ka tulevikus tegutsemist. Töö täielik taastamine võtab aga aega.
Kutsume kõiki rahvusvahelisi ja Euroopa organisatsioone üles avaldama oma seisukohta Eesti võimude tegevuse suhtes. Pöördume eriti ÜRO, EL, OSCE, Venemaa ajakirjanike liidu, Euroopa Parlamendi ja "Piirideta ajakirjanike" poole.
Täname ajakirjanike kogukonda, avaliku elu tegelasi, poliitikuid ja rahvusvahelisi organisatsioone kolleegide toetamise eest.
Moraalne tugi on praegusel hetkel väga oluline ja seda on vaja ka tulevikus."
Tänavu sügisel sattusid Sputnik Eesti töötajad silmitsi surveavaldusega ametivõimude ja rahandusasutuste poolt. Esimese hoobi andsid rahvusvaheliste pankade Eesti filiaalid, külmutades palgaülekanded ning maksu- ja muude maksete ülekanded. Tulemusena oli bürooruumide üürileandja sunnitud tühistama toimetusega sõlmitud rendilepingu.
Seejärel saatis Politsei- ja Piirivalveameti Rahapesu Andmebüroo detsembri keskel Sputnik Eesti töötajatele kirjad ähvardusega alustada kriminaalmenetlust, kui nad 2020. aasta 1. jaanuariks oma töökohalt ei lahku.
Ähvarduse ettekäändeks osutus Rossija Segodnja peadirektori Dmitri Kisseljovi kandmine tema seisukoha tõttu Ukraina sündmuste suhtes Euroopa Liidu sanktsioonide alla kuuluvate isikute nimekirja.
Samas aga ei ole Vene riigile kuuluv Rossija Segodnja (Sputnik Eesti emaagentuur) ise mitte üheski sanktsioneeritavate nimekirjas ja mitte üheski Euroopa Liidu riigis tema töötajate suhtes selliseid meetmeid ei rakendata.
Sputnik Eesti peatoimetaja Elena Cherysheva esitas RIA Rossija Segodnja nimel politseile avalduse kontrollida toimetuse töötajate suhtes kohaldatud sanktsioonide aluseid.
Rahvusvahelise teabeagentuuri Rossija Segodnja ja telekanali RT peatoimetaja Margarita Simonjan on pöördunud Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi poole üleskutsega mitte lasta ajakirjanikke vahi alla võtta.
Venemaa Föderatsiooninõukogu esimees Valentina Matvijenko lubas Eestile rakendada "tundlikke meetmeid" vastusena Sputnik Eesti töötajatele osaks saanud ähvardustele.
Balti riikide ametivõinud on korduvalt Venemaa meediakanalite tööle takistusi teinud. Venemaa välisministeeriumis on sedastatud, et nende riikide tegevusliinil on ilmsed kooskõlastatuse tunnused. Meedia ahistamisjuhtumid, nagu Venemaa välisministeeriumis märgiti, "näitavad ilmekalt, kui palju tegelikult maksavad Vilniuse, Riia ja Tallinna demagoogilised avaldused ustavusest demokraatia ja sõnavabaduse põhimõtetele."
Lugege lisaks: