Viiekümnendatel aastatel tekkis nn. teleskooplaskemoon suurtükiväele või väikerelvadele. Hiljem arendati seda ideed mitmes riigis välja ja äratas sõjaväelaste tähelepanu. Hoolimata kõigist ootustest ja tugevustest on seni kasutusele võetud aga ainult üks teleskoopmoona jaoks mõeldud relv. Teistel sedalaadi arengutel on vähemalt ebakindlad väljavaated.
Põhisätted
Teleskoopmürsu mõiste ilmus viiekümnendatel, kuid tõsiselt võeti seda alles 30 aastat hiljem. Üheksakümnendate aastate alguseks ilmusid esimesed toimivad prototüübid ning järgmise kahe aastakümne jooksul oli võimalik lõpule viia paljulubavate projektide väljatöötamine ja pakkuda sõjaväele valmis süsteeme.
Teleskoopvõtte põhiidee on üsna lihtne. Mürsk on täielikult paigutatud hülsi sisse ja seda ümbritseb raketikütus. Tänu sellele saab laskemoon piiratud suuruse ja lihtsaima silindrikuju - erinevalt traditsioonilisest laskest, mida iseloomustab väliskontuuride keerukus. Kõige kuulsamaid ilma korpusteta padruneid, millesse kuul on paigutatud raketikütuseplokki, võib pidada teleskoopskeemi erijuhuks.
Lasu silindrikujuline kuju lihtsustab laskemoona hoidmis- ja varustussüsteemide projekteerimist ja tootmist. Võimalik on olemasolevaid ruume tõhusamalt kasutada ja laskemoona koormust suurendada. Samuti on lihtsustatud ekstraheerimise ja väljastamise protsessid. Põhiline võimalus on luua erineva skeemiga vintpüssi / suurtükisüsteeme.
Samal ajal on teleskooppadrunil märgatavaid puudusi. Selle väljatöötamisel on vaja lahendada mitmeid konkreetseid probleeme. Eelkõige on vaja tagada kuuli / mürsu õige väljumine varrukast täpse tabamusega tünni tuharasse. Lisaks on tõsiseks probleemiks muutunud relvaskeemide otsimine ja arendamine, mis võimaldavad realiseerida silindrilise lasu kogu potentsiaali.
Ainus edu
Teleskooppadruni relvade projekte on palju teada, kuid seeriatesse ja operatsiooni vägedes on siiani jõudnud vaid üks proov. See on prantsuse-briti firma CTA International kahur CTAS 40. Juhtum Teleskoopitud relvastus Int. asutati 1994. aastal Suurbritannia Royal Ordnance ja Prantsusmaa GIAT ühisettevõttena. Uue organisatsiooni põhiülesanne oli algselt põhimõtteliselt uue 40 mm läbimõõduga relva ja selle jaoks relvade väljatöötamine.
CTAI on erinevatel aegadel välja töötanud mitmeid erineva konfiguratsiooniga automaatkahureid ja kuulipildujaid, ühe- ja mitmeraudseid. 2000. aastate alguses käivitati kogunenud kogemustele tuginedes projekt CTAS 40, mis sai järgmisel kümnendil edukalt lõpule viidud. 2013. aastal ilmus esimene tellimus CTAS 40 tootmiseks, et relvastada tõelised lahingumasinad. Sellise relva esimene kandja oli Briti Ajaxi perekonna soomukid. Aastal tellis Prantsusmaa relvi oma soomukitele Jaguar.
CTAS 40 on 40 mm autokannon 40x255 mm teleskoopmürsu jaoks. Kõige huvitavam osa on pöörlev kamber. Enne lasku pöörab see risti tünni avaga, misjärel saadetakse lask, mis surub kulunud padrunikorpust. Lisaks astub kamber eelmisesse asendisse ja on ühendatud tulistamisega silindriga.See skeem võimaldas saada tulekiirust kuni 200 p / min.
CTAS 40 kahurile on välja töötatud mitu ringi erinevatel eesmärkidel. Need on üldotstarbelised suure plahvatusohtlikud killustumised, soomust läbistavad alamkaliibrid, trajektoori lõhkamise mürsk ja mitut tüüpi praktilised. Visatud mürsud erinevad kuju ja suuruse poolest, kuid erinevate juhtivate seadmete tõttu paigutatakse need standardhülsi.
Teel edu poole
Teleskoopmoona idee pakuti algselt välja Ameerika Ühendriikides ning Ameerika eksperdid on selle väljatöötamisega tegelenud pikka aega suurtükiväe- ja jalaväerelvade kontekstis. Mitme aastakümne jooksul pole olnud võimalik praktiliseks rakenduseks sobivaid tulemusi saada, kuid töö jätkub. Samal ajal ei pöörata praegu põhitähelepanu mitte suurtükiväele, vaid väikerelvadele.
2003. aastal käivitas USA armee programmi Lightweight Small Arms Technologies (LSAT), mille eesmärk oli luua uued jalaväerelvade mudelid. Selle üks ülesandeid oli välja töötada normaalse kaliibriga teleskooppadrunite loomise ja kasutamise küsimused. Selle programmi raames on mitmed ettevõtted välja töötanud hulga vintpüsse ja kuulipildujaid teleskoop- ja ümbriseta padrunitele. Samal ajal ei edenenud programm kaugemale kui katserelva katsetamine ja ümberrelvastumine ei alanud.
Viimase paari aasta jooksul on Hiina tegelenud teleskoopmoonaga. 2016. aastal tutvustas NORINCO Corporation CS / AA5 lahingumoodulit 40 mm automaatkahuriga teleskooplasuks. Koos mooduliga demonstreeriti kahe laskemoona mudeleid, samuti läbistustega soomuseid. Mürskude algkiirus ületab 1000 m / s, mille tõttu lendab plahvatusohtlik killustus mitu kilomeetrit ja alamkaliiber läbib 1 km kaugusel 130 mm soomust.
Avatud andmete kohaselt on CS / AA5 moodul ja selle peamine kandja, soomustransportöör VP10, alles katsetamisetapis. Pole teada, kui kiiresti see tehnika sõjaväes kasutusele võetakse. Samuti pole uut teavet relva arengu kohta. Selliseid arenguid väikerelvade valdkonnas ei teatatud.
Meie riigis on teleskoopmoonaga töötamine alles algusjärgus. 2015. aastal rääkis Kesk -uurimisinstituudi Tochmash juhtkond plaanidest luua selliseid süsteeme suurtükiväe kaliibrites. Võimalik, et sellised tööd on alanud, kuid nende edusammudest või tulemustest pole veel teatatud.
Praeguseks on välja antud mitmeid Venemaa patente teleskooplaskude ja neile mõeldud relvade erinevate võimaluste kohta. Need arengud ei lähe aga paberimajandusest kaugemale ja neil on sageli mitmesuguseid puudusi. Sellest tulenevalt puudub praktiline väärtus ja need ei mõjuta mingil viisil relvade arengut.
Piiratud väljavaated
Teleskoopmoona ja nende jaoks mõeldud relvade suuna väljatöötamine on kestnud juba mitu aastakümmet, kuid selle tulemusi ei saa veel nimetada silmapaistvateks. Katsetamisele toodi vaid paar projekti ja seni on sarja jõudnud vaid üks proov. Kas edukate projektide arv tulevikus suureneb, pole teada.
Selle olukorra põhjused on ilmsed. Teleskoopmoonal ja selle relvadel on mitmeid eeliseid, mis on seotud nende kasutamisega erinevates valdkondades. Sellise kompleksi loomine on aga seotud tõsiste raskustega ja vajadusega töötada välja põhimõtteliselt uued lahendused. Lisaks on silmapiiril armee olemasolevate ja paljutõotavate relvade laskemoona lahutamise probleem. Mitte kõik potentsiaalsed kliendid ei pea oodatavat kasu mõistlikuks ega õigusta kõiki raskusi.
Kõigi eelistega on teleskooplaskude relvadel endiselt piiratud väljavaated. Praeguse olukorra muutmiseks on vaja uusi lahendusi ja tehnoloogiaid, mis võivad anda kardinaalseid eeliseid traditsioonilise skeemi ees - ainult need võivad õigustada arendamise ja rakendamise keerukust.
Jätkatakse aga juba alustatud teleskooplaskemoona suurtükiväe- ja püssisüsteemide projekte. Tõenäoliselt jõuavad mõned neist isegi teenistusse adopteerimiseks. Tünnirelvastuse revolutsioon näib aga olevat tühistatud. Tavalise välimusega ühtne laskemoon koos osaliselt süvistatud mürsuga ei loobu oma positsioonidest.