Valik sõnumeid, mis kõnelevad meie hõimurahvaste ja Fenno-Ugria Asutuse tegemistest. Meelepärase teema või kuupäevaga seotud uudiste leidmiseks saab kasutada juuresolevaid otsinguvälju.
Etnoloogi, kirjaniku ja ühiskonnategelase ausamba juures toimuvast pidulikust aktusest tehakse Udmurdi rahvusorgansiatsiooni eestvedamisel ka veebiülekanne.
Jaanuari algul Udmurdimaal maandunud sümbollind Tsirk on juba mööda uut koduküla ringi lennanud. Vastuvõtt on olnud kõikjal soe. Vaata värvikirevat pildigaleriid:
Fenno-Ugria Asutuse traditsiooniline seinakalender on koostatud soome-ugri rahvaste koduloo- ja rahvusmuuseumide ning erakogudest leitud pildimaterjali põhjal.
"Rahvasuu räägib, et kui kratsida venelast, siis tuleb välja tatarlane, kuid mitte alati. Tihtipeale tuleb välja ka mõni soomeugrilane, enamasti mordvalane," märgib Jaak Prozes humoorikalt tõsiselt silmaringi avardavas ülevaates.
Eestil on UNESCO nimekirjas nüüdsest viis kultuurinähtust: Kihnu kultuuriruum, aulu- ja tantsupidude traditsioon, Seto leelo, Võromaa suitsusauna traditsioon ja ühepuulootsiku ehitamine ning kasutamine Soomaal.
Noorteliikumine on soome-ugri koostöö oluline osa. Noortest oleneb keele arenemine, nad kannavad kultuuri ning annavad keeltele ja kultuuridele uut hingamist. Meie esindame mittetulundusühingut Hõimulõimed ja räägime oma tegevusest.
Soome-ugri kultuuriprogrammi juhtinud Ave Grenbergi sõnul oli kultuuriaasta edukas ja tõi Mulgimaale palju tuntust nii kodumaal kui ka väljapool.
Tänavu oli udmurdi keele päeva peateema rahvarõivaste keel. Põhisündmusena avati raamatunäitus "Udmurdi rahvuslik ornament: kultuurikood".
Mulgi Kultuuri Instituudi juhataja ja kultuuriaasta projektijuht Ave Grenberg ütles, et aasta soome-ugri kultuuripealinnana andis Mulgimaale võimaluse soome-ugri kultuuriruumis välja paista ning tuua hõimurahvaste kultuurilist mitmekülgsust aasta vältel erinevate sündmuste kaudu ka Mulgimaale.
Baškortostani Vabariigi soome-ugri rahvaste assamblee aruandlus- ja valimiskonverentsil osales 31 delegaati vabariigi 11 rajoonist ja kahest linnast.
Fenno-Ugria Asutuse ajalugu jaguneb kahte perioodi: loomine ja tegevus enne Teist Maailmasõda (aastail 1927-1940) ning taastamine ja tegevuse jätkamine aastast 1991. Juuresolevas loetelus on märgilisemad hetked, nimed ja sündmused – meie aja lugu.
Kahe maailmasõja vahel loodud ja 1988. aastal taaselustatud hõimupäevad on viimasel aastakümnel laienenud nii ajaliselt kui ka mahuliselt. Võimalik, et kaasa on aidanud see, et 2011. aastal kuulutas riigikogu hõimupäeva riiklikuks tähtpäevaks ja lipupäevaks. Milline aga on hõimupäevade lugu?