Vahest juhtub nii, et tagurpidi on tegelikult õigetpidi – seda teab mitmes koolis õppinud Triin Lõhmus omast käest. Ühel hetkel jõudis ta arusaamisele, et õppida tuleb seda, mis päriselt meeldib. Nii sai temast Tartu Kutsehariduskeskuse rekreatsioonikorralduse eriala õppur ning edasine on läinud ainult tõusvas joones, sest nüüd juhib ta Tartus Tagurpidi Maja külastajaid.
„Minul aitas endas selgusele jõuda karjäärinõustamine, tänu millele leidsin valdkonna, mis mulle sobib,” selgitab Triin. Edasine käis lihtsalt, sest Eesti suurimas kutsekoolis, kus on reas üle 50 erineva eriala, oli ka see õige – rekreatsioonikorraldus.
„Kutsekoolis minnakse kohe esimesest päevast asja kallale. Rekreatsiooni laua taga õppida ei saa ja seetõttu saime koolis mitmeid üritusi korraldada,” räägib Triin. Oma kätega tegemist õpitakse nii klassiruumis kui ka praktilistes harjutustundides, olgu tegu siis puu- või metallitööga, kokanduse või juuksuriametiga.
Vaba aeg ja rahvusvahelised kogemused
Tartu Kutsehariduskeskuses on väga palju võimalusi sportida ja vaba aega veeta, siin tegutseb õpilasesindus ning toimub kõiksuguseid üritusi ja võistlusi. Triin osales näiteks turundusklubis ja aitas korraldada flashmobi.
Kutsehariduskeskuses õppijatel on võimalus käia ka välispraktikal. Sihtriikidest eksootilisemad on Island ja Assoori saared, kuid hindamatuid kogemusi ja oskusi saab ka lähemalt. Mehhatroonika praktika Saksamaal Volkswageni autotehases või koka oma Prantsusmaa restoranis on kindlasti arendav. „Mina käisin Kanaari saartel ja ei kahetse. Rahvusvahelises keskkonnas töötamine annab uusi kogemusi. Lisaks saime osa kohalikust kultuurist, surfata ja delfiine vaadata. Suur pluss on see, et välispraktika makstakse kinni,” räägib Triin.
Tööandjad kiidavad
Kutseoskustega noored on tööandjate seas kõrgelt hinnatud ja seetõttu leiavad paljud oma esimese töökoha juba praktikaettevõttes. 70% kutsehariduskeskuse lõpetajatest läheb pärast kooli lõppu edasi tööle. „Mina kandideerisin juba kooli ajal ja küllap oli mu teadmiste ja oskuste pagas just selline, mida Tagurpidi Maja vajas,” kinnitab Triin.
Kutseharidus ei ole tupiktee
Edasiõppimiseks on kutsekooli lõpetajal teed valla. „Mina tulin taas kutsehariduskeskusesse turismiettevõtte juhtimist õppima,” räägib Triin kooli naasmise põhjusest. Õppida saab sessioonõppes ning paindlik õppekorraldus võimaldab õpinguid ja töötamist ühildada.
Paljud kõrgkoolid eelistavad vastu võtta just kutseõppureid, sest neil on olemas juba erialased praktilised oskused. Näiteks Tallinna Tehnikakõrgkoolis on viiendik õppekohtadest eraldatud just kutsekooli lõpetajatele. Maaülikoolis on kutseõppuritel eelis tehnika ja tehnoloogia, aianduse, metsanduse, loomakasvatussaaduste tootmise ja toiduainetehnoloogia õppekavadele sisseastumisel. Kutsekool pole kindlasti tupiktee, sest 20% Tartu Kutsehariduskeskuse vilistlastest õpib edasi.