Sisukord
Dermatoloogia valdkonnas võib kokku puutuda mitmete nahaprobleemidega, mis avalduvad erinevalt. Üks neist on neurodermatiit, mis on küllaltki levinud (seda põeb umbes 12% elanikkonnast!), kuid mida arutatakse vähe.
Mis on neurodermatiit?
Nagu eespool mainitud, on neurodermatiit dermatoloogiline seisund, mida nimetatakse ka krooniliseks lichen simplex'iks. Seda iseloomustab naha lihenifikatsioon, st naha paksenemine koos nahavoltide, nn nahaplaatide, esiletõusmisega.
"See tekib kriimustamisest ja/või koha liigsest hõõrdumisest," selgitab nahaarst. Dr Elaine Umehara "See on põletikuline nahahaigus, mis võib alguse saada putukahammustusest või allergiast kohapeal (näiteks atoopiline dermatiit)."
Neurodermatiidi tekkimisega võivad olla seotud ka muud emotsionaalsed tegurid, nagu ärevus, stress ja depressioon. Oluline on meeles pidada, et nahk, mis on organ, suhtleb kehaga, seega tajume mõnikord just nahal esimesi märke sisemiste haiguste, näiteks psühholoogiliste haiguste kohta.Vaata ka: Sibutramiin: milleks see on, kuidas seda võtta ja kõrvaltoimed
Millised on neurodermatiidi sümptomid?
Nagu ülaltoodud lõigete põhjal võite ette kujutada, on neurodermatiidi peamine sümptom kihelus, mida tuntakse paremini kui sügelust: "Nahal märkame lihenemist, mis võib olla punakas või valkjas. Võib esineda teatud määral ketendust ja nii suure kratsimise tõttu võivad kohale tekkida mõned haavad," jätkab nahaarst.
See on seisund, mis kõige sagedamini mõjutab selliseid piirkondi nagu jalgade seljaosa, kaelaosa, alatüve, põlved ja randmed. See ei tähenda siiski, et see ei võiks esineda ka teistes kehaosades.Vaata ka: Puuvillalehtede tee: kasu ja kuidas valmistada jooki
Kuna sügelus on selle kõige levinum sümptom, võib see olla ka selle seisundi peamine raskendav tegur. Lõppude lõpuks, kriimustades piirkonda, jäädvustab patsient seisundit. Seetõttu on kriimustamise vältimisega võimalik vähendada kohalikku põletikku ja katkestada see nõiaring.
"Teised raskendavad tegurid on kuumus, kuumad vannid, liigne koorijate kasutamine, koorimisvahendite kasutamine ja higistamine," loetleb arst.
Loe ka: Õpi, kuidas hoolitseda oma naha eest menopausi ajal
Millised on kõige sobivamad ravimeetodid?
Siin on natuke keeruline uudis: neurodermatiit on tavaliselt ravile vastupidav, kuid kõigepealt tuleb uurida vallandavaid tegureid ja kohandada oma elustiili.
"Kõige tähtsam on vältida kriimustamist, et tühistada nõiaring: mida rohkem kriimustada, seda rohkem tekib sügelus," kinnitab ta. "Palju aitab allergiavastaste ravimite kasutamine ja koha niisutamine ning sellega võivad kaasneda kortikosteroidsed salvid, mida tuleb kasutada arsti järelevalve all, sest nende pikaajalisel kasutamisel võivad olla tagajärjed mitte ainult nahale, vaid kogu kehale."
Ravile aitavad kaasa ka sellised meetmed nagu soojade või külmade vannide võtmine, ilma küürimispadjakeste ja käsnade kasutamiseta. Lisaks sellele on patsientidele väga soovitatav ka naha niisutamine seestpoolt välja: tuleb juua palju vett, vähemalt 2 liitrit päevas.
Esimene samm neurodermatiidi vältimiseks on muidugi selle vallandamise vältimine. Selleks on oluline vältida kriimustamist ja võtta ennetavaid meetmeid, et vältida näiteks putukahammustusi. Repellentide ja sääsevõrkude kasutamine ning akende sulgemine enne hilist pärastlõunat on nendel juhtudel head võimalused.
Kiire, soe või külm vann, ilma käsnade või padjadeta ja vähese seebiga (mitte liigse seebitamisega) ning hea niisutav kreem 3 minuti jooksul pärast suplust aitab säilitada naha kaitsebarjääri, vähendades allergiate tekkimise võimalust.