Vastupidi, kus vähegi võimalik, tuleks hankijatel kõik otsused ära teha ning hankeleping võitjaga ära sõlmida. Uute hankelepingute sõlmimine ning tulu teenimise võimaluse tekkimine võib aidata täna raskes olukorras olevaid ettevõtjaid mitte lihtsalt käivet teha, vaid kriisis ellu jääda. Mida suurem on aktiivsus majanduses, seda kiiremini Eesti kriisist ka taastub.
Teatud valdkondades ei pruugi kriis aga soosida kiirete otsuste tegemist ning hankelepingute kiiret sõlmimist. Kriisi mõju konkreetses valdkonnas võib olla nii suur, et ettevõtjatel kulub kogu aeg investorite ja tarnijatega läbirääkimiseks, tellijate teavitamiseks ning töötajate töö ümberkorraldamiseks (nt transpordis). Sellises olukorras võib ettevõtjale hoopis abiks olla see, kui hankija lükkab lähinädalatel saabuvad pakkumuste esitamise tähtajad edasi. See on kasulik ka hankijale, sest kui ettevõtjatel pole täna aega pakkumuste vormistamiseks ja esitamiseks, siis on ka konkurents hankel väike. Teadagi tähendab see hankijale näiteks kõrgemaid hindu või vähem soodsaid tingimusi.
Ettevõtja, ole aktiivne
Teisest küljest ei tasu ettevõtjatel jääda üksnes hankija tegevust passiivselt jälgima, vaid kasu on sellest, kui võtta aktiivselt hankijaga ühendust ning paluda hankijal kas otsuste vastuvõtmist kiirendada või lükata hanketähtaegu edasi. Võtmesõna selles olukorras on kommunikatsioon. Kuna läbirääkimised on riigihangetes reeglina keelatud, siis tuleks kogu suhtlus siiski pidada läbi riigihangete registri ja vältida võimalusel telefonikõnesid.
Kui ettevõtjad pole hankijaga ühendust võtnud, et paluda hanketähtaegade pikendamist, soovitan hankijatel ise edastada pakkujatele läbi riigihangete registri päring ja paluda informeerida, kas oleks vajalik hanketähtaegasid edasi lükata.
Iga-aastaselt suunatakse läbi riigihangete turule ca 25% riigieelarve mahust (ca 2,5 miljardit eurot). Riigihangete läbiviimisega jätkamine ning uute alustamine on samuti ettevõtjate jaoks jätkuv „päästemeede“, mida ei tohiks teiste erakorraliste päästemeetmete taustal unustada.