Öötöö
Mis on öötöö? Öötöö on töötamine ajavahemikus 22.00–06.00.
Kes on öötöötaja? Öötöötajaks loetakse inimest, kelle tööaeg ulatub regulaarselt vähemalt kolme tunni ulatuses öisesse aega või moodustab vähemalt kolmandiku tema iga-aastasest tööajast. See tähendab, et töötaja: •
omab pidevat öötöötaja staatust ehk töötab aasta läbi igal nädalal ööajal vähemalt 15 tundi või
•
töötab paaril nädalal aastas 15 tundi öösel ehk omab öötöötaja staatust vaid neil nädalatel, mil ta teeb 15 tundi tööd öösel, kuid teistel nädalatel, kui ööajal töötatakse vähem, on ta tavatöötaja, või
•
ei tööta 15 tundi nädalas öösel, kuid töötab 1/3 aastasest tööajast ehk 2016. aastal 680 tundi öisel ajal, st öötöötaja staatuse saab ta 680. tunni täitumisel (2017. aastal 677. töötunni täitumisel).
Tööandja peab pidama tööaja arvestust ja eraldi öötöö arvestust, et jälgida pidevalt, kas tema töötaja võib muutuda seaduse mõistes öötöötajaks.
Kuidas öötöö inimest mõjutab? Öiste vahetustega töö põhjustab suuremal osal inimestel kroonilist unepuudust ning füsioloogilise une-ärkveloleku rütmi häirumist. Öötöö põhjustab unenappust, see aga omakorda nõrgestab suhkru ainevahetust ja üldist immuunsüsteemi, sealhulgas stressitaluvust. Ärkvelolekus suureneb söögiisu, kuid öösiti on ainevahetus tavapärasest aeglasem, mis öises vahetuses töötajatel põhjustab rasvumist, seedehäireid, kõhuvalusid. Unepuudusest tingitud insuliiniresistentsus aga on tõsine südame-veresoonkonna haiguste riskitegur.
Öötööga seotud erinõuded Öötöötajate suhtes kehtivad töötervishoiu ja tööohutuse seadusest (edaspidi TTOS) tulenevad erinõuded ning töölepingu seaduse (edaspidi TLS) §-ga 50 kehtestatud tööaja piirang.
Tööandja on kohustatud TTOSi § 13 lg 1 p 71 alusel korraldama tervisekontrolli öötöötajatele nii enne öötööle asumist kui ka regulaarsete vaheaegade järel töötamise ajal ja kandma sellega seotud kulud. Töötaja, kellest saab öötöötaja alles aastase arvestuse alusel 1/3 tööaja täitumisel, tuleb tervisekontrolli saata veel enne öötöötaja staatuse saamist. TLSi § 50 seab öötöötaja tööajale piirangu, mille kohaselt ei tohi töötaja tööaeg olla üldjuhul keskmiselt üle 8 tunni 24tunnise ajavahemiku jooksul. Siiski annab seadus võimaluse ka erandeid teha.
Lubatud erandid Töötaja võib töötada enam kui 8 tundi päevas, kui korraga on täidetud järgmised eeldused: •
üle 8tunnine töötamine on kokku lepitud töölepingus või kollektiivlepingus;
•
tegemist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/88/EÜ art 17 lg-s 3 nimetatud tegevusvaldkonnaga (seda hindab iga tööandja ise)1;
•
tööandja on hinnanud sellise töötamisega kaasnevaid riske töökeskkonna riskianalüüsis ja leidnud, et töötamine ei kahjusta töötaja tervist ja ohutust.
•
töötaja tööaeg kokku ei ületa seadusega lubatud piirangut ehk 48 tundi 7päevases ajavahemikus.
Direktiiv 2003/88/EÜ lubab teha erandeid öötöö piirangust muu hulgas turvamis- ja järelevalvetoimingute puhul, tegevuste puhul, mis nõuavad teenuse või tootmise pidevat jätkumist, samuti ravi ja hooldamisega seotud teenuste ning sadama- või lennuväljatöötajate puhul.
1
Soovitus Et öötöö tervist kahjustav mõju oleks võimalikult väike, peaks igas töökohas olema töötajate vahetuste graafik võimalikult paindlikult planeeritud ning öötöötajad peaksid regulaarselt käima tervisekontrollis. Töökeskkonna riskianalüüsi tehes peab tööandja arvestama, et töökeskkonna ohuteguri mõju muutub juhul, kui töötaja puutub ohuteguriga kokku enam kui 8 tundi päevas. Sel juhul suureneb mõju oluliselt. Samuti tuleb arvestada inimese keha teistsuguse toimimisega öisel ajal (unevajadusest tingitud tähelepanu langus, kiirem väsimine jmt.) Öötöötaja, kelle tervist mõjutab töökeskkonna ohutegur või töö iseloom, ei tohi töötada rohkem kui 8 tundi 24tunnise ajavahemiku jooksul.
Tööelu tekitab küsimusi? Tööinspektsioon teab vastuseid VAATA Tööinspektsiooni kodulehte www.ti.ee ja Tööelu portaali www.tööelu.ee
HELISTA juristi infotelefonile 640 6000 KASUTA kliendiportaali eti.ti.ee KIRJUTA firstname.lastname@example.org ©Tööinspektsioon, 2016
Euroopa Liit Euroopa Sotsiaalfond
Eesti tuleviku heaks