Ühenduskiirusest on internetiteenuse valimisel tihti olulisem näiteks dubleeritud ühendus või klienditugi.
Internetiühenduse valikul peaks ettevõte kõigepealt püstitama küsimuse, milliseid operatsioone tahetakse interneti vahendusel teha, milliseid andmeid liigutada ja kuhu.
Võimalikult suure ühenduskiirusega paketi valimine ei tarvitse aga tagada kõiki tehnilisi nõudmisi, mida ettevõtte igapäevased operatsioonid vajada võiks.
Kui surfatakse veebis ja saadetakse e-kirju, pole midagi erilist vaja, piisab populaarsest kodukasutajatele mõeldud ADSList.
Praegu on saada erineva kiiruse, ühendusetüübi (nt ADSL, SDSL, Ethernet ja traadita ühendused) ja tehnilise iseärasusega pakette. Nendest teguritest sõltub ka loomulikult teenuse hind.
Näiteks terminalipõhiste raamatupidamisprogrammide puhul, kus ollakse pidevas ühenduses kontorist väljapool asuva serveriga, on tähtis see, kui kiiresti ja kui edukalt andmepaketid kohale toimetatakse. Sellisel juhul võib näiteks mõni õhu kaudu kliendini jõudev ühendus hakata probleeme tekitama.
Sageli juhtub nii, et IT-mehele antakse eelarve ja palutakse vaadata, mida selle eest saab. Nii võib hiljem selguda, et teenus ei vasta ootustele, kuna vajalikke operatsioone internetis teha ei saa.
Kui kasutatakse VoIP-telefoni, peab selle jaoks olema kasutada vaba ribalaius ehk piisavalt kiirust, samuti peavad olema paika pandud prioriteedid, mis järjekorras eri meediate liiklus toimub.
Lisaks tehnilistele parameetritele on olulised lepingus kirjeldatud kvaliteedigarantiid, nagu teenuse garanteeritud toimivus kuu jooksul (uptime) ja operaatori reageerimisaeg kliendi kaebuse korral.
Reageerimisaega kokku leppides tasub meeles pidada, et probleemiga hakatakse määratud aja jooksul tegelema, mitte ei tehta korda. Muide, 24 tundi ööpäevas toimiv klienditugi on pigem sekretäriteenus - saad öösel mure ära kurta, aga sellele reageeritakse ikkagi reeglina alles järgmise tööpäeva hommikul.
Pigem on tähtsam, et pakkuja ühendust jälgiks ja suudaks iseseisvalt juba kiiresti reageerida. Maksimaalse toimivuse tagamiseks saab saavutada lisaks ühendusele ka võrguseadmete dubleerimisega. Selliseid näiteid on praegu Eestis siiski vähe.