Tarnija juhitav kaubavaru keerab tavapärase kaupade varustamise loogika kaubanduses pea peale, ütles TTÜ tarneahela õppetooli hoidja Hele Hammer.
Tarnija juhitav kaubavaru (VMI) annab Hammeri sõnul võimaluse kokku hoida väga palju aega ja kulusid ning tekib võimalus üheskoos tarbija nõudlusele kiiremini reageerida, kirjutab 14. juuni Äripäev logistika rubriigis.
Tavapärane süsteem on selline, et tellija tellib ja tarnija reageerib. VMI puhul jagab ostja infot läbimüügi ja laoseisu kohta ning tarnija viib kaupa vajadusel juurde. "Mis omakorda tähendab, et tarneaugud vähenevad ja müügitulu suureneb, kasvab klientide rahulolu, sest nad saavad soovitud kauba kätte soovitud ajal soovitud kohast märksa suurema tõenäosusega,“ ütles Hammer.
Hammeri sõnul pole VMI siiski imerelv, mis sobib kõigile. Koostööpartneri valikul soovitab Hammer lähtuda koostöö mahust, aga kindlasti ka kvaliteedist. "VMI üks kõige raskemini täidetav eeldus on usaldus osapoolte vahel,“ märkis ta.
Ðveitsis number üks
Ülemöödunud aastal tehtud uuringu järgi kasutatakse VMI-süsteemi enim Ðveitsis – kiiresti liikuvate tarbekaupade sektoris lausa 75% ulatuses. Väga levinud on VMI ka Saksamaal ja Prantsusmaal, kus uudne lähenemine on omaks võetud ligi 50% ulatuses. Ülejäänud Euroopa riikides on VMI levik alla kümne protsendi.
Eestis ei ole VMI Hammeri sõnul nii levinud kui Kesk-Euroopas. Põhjuseid on mitu. "Näiteks kui Kesk-Euroopas on ostjate kesklaod pigem reegel, siis meil on palju otsetarnet," märkis Hammer. VMI juures on suur vahe, kas tarnija peab jälgima ostja ladu ning tegema kaupade asendusotsuseid vaid ühes kohas – kesklaos – või näiteks neljakümnes laos ehk kaupluses.
Praegu kuum Äripäevas
Tellimusi pole vaja saata
Hammeri sõnul on VMI mitmeti sarnane kaupade automaatse tellimise programmiga, ent neil on ka erisusi. "Ka automaatne kaupade tellimise süsteem kasutab tellimuse arvutamisel iga toote läbimüügi ja laoseisu andmeid ning tootekogusele seatud minimaalse ja maksimaalse koguse piire. Erinev on aga see, kes kaupade asendusotsuse teeb,“ selgitas Hammer.
Tavapäraselt on seda tema sõnul teinud ostja – arvutanud välja tellitavad kogused. "VMI puhul jääb tellimuste saatmine ära,“ ütles Hammer.
Ostja süsteemist liiguvad andmed müügi- ja laoseisu kohta välja iga päev ja automaatselt ning tarnija viib lihtsalt vajadusel kaupa juurde. "See tähendab, et vähenevad kaupade sisseostuga seotud ostja kulud,“ sõnas Hammer.
Alustuseks tee end nähtavaks
Esimene samm VMI kasutusele võtmiseks on Hammeri sõnul nähtavuse tekitamine tarneahelas – kui ostjad jagavad tarnijatega lõpptarbija nõudluse infot, võimaldab see tarnijatel muutuvale nõudlusele reageerida.
Eestis on tema sõnul päris palju nähtavust esmatarbe- ja toidukaupades – ligi 500 jaekauplust edastavad regulaarselt tarnijatele müügiaruandeid, näiteks tarbijaühistud, Selver ja Statoil. Sellist müügiandmete analüüsimise võimalust kasutab ca 30 esmatarbe- ja toidukauba tarnijat.
"Oma väikese võrgu on moodustanud AS Klick ostjana ja tema viis-kuus tarnijat. VMId on Eestis aastaid praktiseeritud meditsiinis, mõningal määral ka tootmises ja elektroonikas,“ ütles Hammer.
Uued tuuled ehituskauplustes
Sel aastal on end "nähtavaks" tegema hakanud paljud tarnijad, näiteks Estover, Altia ja Salestar. Jaekaupmeestest on Hammeri sõnul liider Selver, kes on VMI ideoloogiat juba pikemat aega toetanud. "Põneva uustulnukana läbib just testprojekti Bauhof oma kolme ehituskaupade tarnijaga – Lincona Konsult, Coomor Kaubandus ja Fere. Sahinad käivad, et ka teised ehituskaubaketid on VMI vastu tõsist huvi tundnud,“ ütles Hammer.