ТАLLINN, 17. mai — Sputnik, Jevgeni Ašihmin. Ööl vastu 16. maid kriipisid tundmatud isikud langenute mälestuskivile eestikeelse solvangu: „Need mõrtsukad pommitasid minu vanaema, põlegu nad põrgus."
Mälestusmärk pommituslennuki Pe-2 meeskonnaliikmete nimedega, kes hukkusid lahingutes fašistidega 1944. aasta veebruaris, paigaldati päris hiljuti Kiviõli linnakodaniku Sarkis Tatevosjani erakrundile. 9. mail avati linnarahva osavõtul mälestusmärk Vabaduse tänaval, õigeusu vaimulik pidas samas mälestusteenistuse ja õnnistas mälestuskivi.
Kahel korral varem, mõned aastad tagasi, mil kivi asus teises kohas, Kiviõli külje all, on tundmatud seda juba rüvetanud — varastati kivile paigutatud tahvel kangelaste nimedega. Politseil ei õnnestunud tookord vandaale üles leida.
Mälestuskivi püstitati 1964. aastal Kiviõlist mõne kilomeetri kaugusel Rääsa külas, mille kohal 1944. aasta veebruaris toimunud õhulahingus Pe-2 alla tulistati. Lennuki allakukkumise koht tuvastati sõjasündmuste pealtnägijate kirjelduste põhjal — selleks oli Rääsa küla lähedal asuv soo. Tehti kindlaks ka hukkunud lennuki meeskond: komandör nooremleitnant Lev Saltõkov, piloot leitnant Vladimir Mihhaljov ja laskur ning radist jefreitor Maria Malkova. Nende nimed graveeriti kivile kinnitatud graniittahvlile.
Tatevosjani sõnul varastati kivilt mälestustahvel aastate 1990-1991 vahel. Hiljem, 2013. aastal paigaldati uus plaat, kuid ka selle kruvisid vandaalid maha. Ning nüüd hiljaaegu otsustas Kiviõli sõja- ja tööveteranide ning Venemaa kaasmaalaste ühingut juhtiv Tatevosjan mälestusmärki rünnakute eest kaitsta ja paigaldada see eramaale. Kivi veeti ära linna. Paigaldati ka uus nimeplaat.
Kuid ka see pelgupaik eramaal ei päästnud mälestusmärki järjekordse rünnaku eest. Politsei on käivitanud asjaomase juurdluse.
„Mälestusmärgi rüvetamise on sooritanud mõistuseta inimesed. Nende teod ei vasta meie vabariigi rahvaste huvidele," sõnas Sarkis Tatevosjan portaali Sputnik Eesti ajakirjanikule.
Suure Isamaasõja veteran Jekaterina Ignatjeva, olles sõja-aastatel teeninud meditsiiniväeosas ja lahinguväljal haavatuid päästnud, räägib tema kodulinnas mälestuskiviga juhtunust südamevaluga. „Ma ei olnud veel seitsmeteistkümneaastanegi, kui rindele läksin. Ning need poisid lennuki Pe-2 meeskonnast olid minust veidi vanemad — 23-25-aastased. Vaat niivõrd noored sõdisid ja hukkusid. Aga mälestusmärgi rüvetamine — see on lugupidamatus hukkunute mälestuse suhtes," leiab Ignatjeva.
Venemaa välisministeerium on sügavalt nördinud järjekordsest vandalismiaktist nõukogude lendurite mälestusmärgi suhtes Eestis Kiviõli linnas, teatas briifingul välisministeeriumi ametlik esindaja Maria Zahharova.
Tema sõnul ei saa sääraseid küünilisi tegusid pidada muuks kui nende mälestuse mõnitamiseks, kes on andnud oma elu võitluses fašismi vastu. Venemaa välisministeerium, rõhutas Zahharova, loodab, et Eesti poolt rakendatakse kõik vajalikud abinõud selle süüteo toimepanijate vastutusele võtmiseks ja samalaadsete vandalismiaktide kordumise ärahoidmiseks.
Venemaa saatkond Tallinnas on juba pöördunud vastavate nõudmistega kohalike võimude poole, lisas Zahharova.
Austatud lugejad!
Tänasest, nagu näete, erineb Sputnik Eesti veebisait tavapärasest. Tõenäoliselt teate juba muutuse põhjust, kuid pean vajalikuks toimunu veel kord lahti seletada.
Alates 1. jaanuarist võeti meilt võimalus teie heaks töötada.
Eesti politsei- ja piirivalveamet esitas meile kõigile ultimaatumi: me kas katkestame töölepinguid rahvusvahelise uudisteagentuuriga "Rossiya Segodnja" ega tööta enam Sputnik Eestis, või meie suhtes algatatakse kriminaalasjad.
Eelmise aasta viimastel päevadel arutasime korduvalt kujunenud olukorda ja jõudsime järeldusele, et hoolimata võimude nõudmiste absurdsusest ja ohust, mille reaalsusse me tegelikult uskuda ei tahaks, ei ole meil õigust oma inimeste saatusega riskida.
Selle tulemusel olid toimetuse töötajad sunnitud 1. jaanuarist lõpetama töösuhted Sputnik Eesti ja RIA "Rossiya Segodnjaga". Kas see tähendab, et saidi elupäevad on lõppenud? Ei, see pole nii.
Sait jätkab tööd täies mahus, kuid protsessi organiseerimine selliselt, et me ei peaks Eesti võimude pideva surve all elama, võtab veel natuke aega. Loomulikult proovime töö võimalikult kiiresti taastada.
Tahan tänada teid, kallid lugejad, meie tegevuse toetamise eest nelja aasta vältel ja eriti viimastel kuudel, kui surve ja ähvardused kõigi meie ja meie partnerite vastu muutusid äärmuslikeks.
Pangad külmutasid meie palgad, meie büroo omanikule avaldati survet ja sunniti teda meiega lepingut lõpetama. Seda kõike tehti karistusseadustiku paragrahviga ähvardamise taustal, mis näeb ette kuni viis aastat vabadusekaotust.
Meie ainus "süü" on selles, et oleme ajakirjanikud võimudest sõltumatus meediaväljaandes ja lihtsalt teeme oma tööd.Võideldes võimaluse eest töötada, võitleme me nii Eestis kui ka välismaal asuvate lugejate õiguse eest saada täielikku teavet.
Meiega võib mitte nõustuda. Võib vaielda ja kritiseerida. Kuid meie jaoks on peamine lugejate võimalus iga päev meie sait avada ja iseseisvalt infot, kommentaare ja pakutavaid järeldusi hinnata.
Seda nimetatakse sõnavabaduseks, mis kahjuks tänases Eestis puudub, vaatamata tõsiasjale, et "Piirideta reporterite" arvates sobib meie riik väljendusvabaduse pingereas maailmas 11. kohale.
Täname veelkord kõiki meie lugejaid, kolleege, avaliku elu tegelasi, poliitikuid ja lihtsalt kõiki ausaid inimesi nende toetuse eest nii Eestis kui ka teistes riikides.
Saadud toetus ei jäta meile muud valikut, kui jätkata võitlust õiguse eest tõtt rääkida ja teile täielikku ja kvaliteetset informatsiooni pakkuda. Tuleme varsti tagasi!
Lugupidamisega,
Elena Cherysheva
RIA "Rossija Segodnja" Eesti esinduse juhataja
TALLINN, 31. detsember — Sputnik. Avaldame RIA "Rossija Segodnja" pressiteenistuse avalduse täisteksti.
"Eesti võimude ähvarduse tõttu kriminaalvastutusele võtmisest paragrahvi alusel, mis näeb ette kuni viieaastase vabaduskaotuse, olid Sputnik Eesti töötajad sunnitud lõpetama töösuhte toimetusega 1. jaanuariks 2020.
Sputnik Eesti ja RIA "Rossija Segodnja" toetavad oma kaastöötajate otsust.
Kahjuks näitab kogemus, et hoolimata Eesti võimude ähvarduste näilisest absurdsusest, on ajakirjanike kriminaalvastutusele võtmine tänapäeva Euroopas reaalsus. Me ei pea võimalikuks inimeste vabadusega riskida.
Peame Eesti režiimi tegevust oma riigi kodanike suhtes avalikuks tagakiusamiseks, õiguslikuks anarhiaks, totalitarismi ilminguks ja sõnavabaduse põhimõtete kõige jämedamaks rikkumiseks, millel puudub EL-s pretsedent.
Ajakirjanike ainsaks "süüks" on nende töö Venemaa meedias.
OSCE pressiesindaja Arlem Desir on juba öelnud, et Dmitri Kisseljovi suhtes kehtestatud Euroopa Liidu individuaalsete sanktsioonide laiendamine kõikidele agentuuridele ja ajakirjanikele on suur ajakirjandusvabaduse probleem.
Astume kõik vajalikud juriidilised ja muud sammud, et Sputniku ajakirjanikud saaksid töötada, kartmata, et Eesti õiguskaitseorganid nad kriminaalvastutusele võtavad.
Toimetuse tegevus on peatatud, kuid Sputnik Eesti veebisait jätkab ka tulevikus tegutsemist. Töö täielik taastamine võtab aga aega.
Kutsume kõiki rahvusvahelisi ja Euroopa organisatsioone üles avaldama oma seisukohta Eesti võimude tegevuse suhtes. Pöördume eriti ÜRO, EL, OSCE, Venemaa ajakirjanike liidu, Euroopa Parlamendi ja "Piirideta ajakirjanike" poole.
Täname ajakirjanike kogukonda, avaliku elu tegelasi, poliitikuid ja rahvusvahelisi organisatsioone kolleegide toetamise eest.
Moraalne tugi on praegusel hetkel väga oluline ja seda on vaja ka tulevikus."
Tänavu sügisel sattusid Sputnik Eesti töötajad silmitsi surveavaldusega ametivõimude ja rahandusasutuste poolt. Esimese hoobi andsid rahvusvaheliste pankade Eesti filiaalid, külmutades palgaülekanded ning maksu- ja muude maksete ülekanded. Tulemusena oli bürooruumide üürileandja sunnitud tühistama toimetusega sõlmitud rendilepingu.
Seejärel saatis Politsei- ja Piirivalveameti Rahapesu Andmebüroo detsembri keskel Sputnik Eesti töötajatele kirjad ähvardusega alustada kriminaalmenetlust, kui nad 2020. aasta 1. jaanuariks oma töökohalt ei lahku.
Ähvarduse ettekäändeks osutus Rossija Segodnja peadirektori Dmitri Kisseljovi kandmine tema seisukoha tõttu Ukraina sündmuste suhtes Euroopa Liidu sanktsioonide alla kuuluvate isikute nimekirja.
Samas aga ei ole Vene riigile kuuluv Rossija Segodnja (Sputnik Eesti emaagentuur) ise mitte üheski sanktsioneeritavate nimekirjas ja mitte üheski Euroopa Liidu riigis tema töötajate suhtes selliseid meetmeid ei rakendata.
Sputnik Eesti peatoimetaja Elena Cherysheva esitas RIA Rossija Segodnja nimel politseile avalduse kontrollida toimetuse töötajate suhtes kohaldatud sanktsioonide aluseid.
Rahvusvahelise teabeagentuuri Rossija Segodnja ja telekanali RT peatoimetaja Margarita Simonjan on pöördunud Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi poole üleskutsega mitte lasta ajakirjanikke vahi alla võtta.
Venemaa Föderatsiooninõukogu esimees Valentina Matvijenko lubas Eestile rakendada "tundlikke meetmeid" vastusena Sputnik Eesti töötajatele osaks saanud ähvardustele.
Balti riikide ametivõinud on korduvalt Venemaa meediakanalite tööle takistusi teinud. Venemaa välisministeeriumis on sedastatud, et nende riikide tegevusliinil on ilmsed kooskõlastatuse tunnused. Meedia ahistamisjuhtumid, nagu Venemaa välisministeeriumis märgiti, "näitavad ilmekalt, kui palju tegelikult maksavad Vilniuse, Riia ja Tallinna demagoogilised avaldused ustavusest demokraatia ja sõnavabaduse põhimõtetele."
Lugege lisaks: