Huvitav oleks teada, kui palju praeguse ümberehituse raames arvestati potentsiaalse võimalusega, et trammitee tuleb?
Väikesed kahjud
Kus on peatused?
Maine ja elukeskkond
Tartu linna üldplaneeringus on kajastatud ka Artes Terrae linnaplaneerija Mart Hiobi esitatud ettepanek Tartu trammi rajamiseks. Mart tegi trammitee kohta kaks ettepanekut: 2016. a lõpus ettepanek Annelinna-kesklinna-Lõunakeskuse liini kohta ning veebruaris 2017 täiendavalt ettepanek ka teise (ERM-kesklinna-veevärk) ja kolmanda (veevärk-Ülenurme-lennujaam) etapi kohta.
Suur eelis trammi juures on asjaolu, et sellega meeldib inimestel palju rohkem sõita kui bussiga. Uuringud näitavad, et juba bussiliini asendamine trammiga suurendab ühistranspordi populaarsust märgatavalt. Ja vastupidi – kui trammiliin kaotatakse, kogub sama liini sõitev buss vaid väikese osa endistest trammireisijatest. Põhjuseks on ilmselt mitu asjaolu, kuid tramm oma kindla marsruudi ja ajagraafikuga annab usaldusväärsuse, et jõutakse õigeaegselt plaanitud sihtpunkti. Trammi kiirust suurendab asjaolu, et trammipeatuste arv on väiksem ja eriti silmatorkav on lühike inimeste sisenemise-väljumise aeg peatustes võrreldes bussiga.
See peaks leevendama ka suurimat riski trammi puhul – et see ei kogu piisaval hulgal reisijaid, et end ära tasuks. Nimelt on trammiliini bussist tasuvamaks muutumiseks vaja kriitiline piirarv reisijaid. Seetõttu ei ole mõistlik trammi käivitada väikese külastajate arvuga piirkondade vahel. Tartu eelis on suur elanike kontsentratsioon Annelinnas, suur teenuste kontsentratsioon kesklinnas, suur meditsiiniteenuste ja ülikooli asutuste kontsentratsioon Maarjamõisas ja suur kaubanduse kontsentratsioon Lõunakeskuses. Eelkõige nende sihtpunktide ühendamine võikski tagada tasuva trammiühenduse.
Viimane linnavalitsusse esitatud ettepanek Tartu trammiteede paiknemise kohta asub siin JPG failina (2,4 Mb) ja PDF failin (4,4 Mb).
Ettepanekus esitatud põhitrass on joonisel 8,97 km, millest tagasipöördekohad (kus on üherajaline tee) on 1,44 km. Seega topeltteed 7,53 km + 0,72 km (tagasipöördekohad) = 8,25 km. Alternatiivtrass, mis lõpeks lõunakeskuses, on u 0,7 km lühem (topelttee). Põige raudteejaama juurde on 0,25 km (kaherajaline) ja tagasipöördekoht samuti 0,25 km. II etapi pikkus on jooniselt mõõtes 7,96 km koos tagasipöördekohtadega. III etapp kuni lennujaamani on 5,45 km koos tagasipöördekohaga.
Koridoride ettepaneku tegemisel on arvestatud:
1. Tramm peab ühendama kõige olulisemaid sihtkohti linnas – kesklinn tuleb siduda mugava, tiheda ja kiire ühistranspordiga ühelt poolt peamise elurajooni, Annelinnaga ja teiselt poolt olulise kompleksiga Maarjamõisa suunal, kuhu jääb ka Tartu suurim kaubanduskeskus, Lõunakeskus. Kesklinnas asuvad bussijaam, linnavalitsus ja enamik teenindusest. Trammiliini teeninduspiirkonna lähemasse (kuni 300 m kaugusel, vt EVS 843:2016 tabel 6.32) ulatusse jäävad mh raudteejaam, TÜ kliinikumi hooned, TÜ Maarjamõisa linnak, teatrihooned Vanemuine ja Väike-Vanemuine, kaubanduskeskused Eeden, Lõunakeskus ja Annelinna Prisma. Trammitee laiendatud (kuni 500 m kaugusel) ulatusse jäävad mh TÜ peahoone, A. Le Coqi spordihoone ja peaaegu kogu Annelinna elamurajoon.
2. Teises etapis lisanduks oluliste sihtpunktidena Eesti rahva muuseum Raadil ja Ropka tööstusrajoon oma rohke arvu töökohtadega. Kolmandas etapis lisanduks Ülenurme elamualad, kool ja tänane vallakeskus ning Tartu lennujaam.
3. Raudteejaama paremaks ühendamiseks on reserveeritud kõrvalepõige raudteejaama juurde, kuid selle trammitee rajamine ei ole esmatähtis, sest raudteejaam jääb põhiliinist vähem kui 300 m kaugusele.
4. Trammitee ühe rööpmepaari laiuseks on vastavalt standardile EVS 843:2016 (joonis 6.11) arvestatud vähemalt 3 m, kahe rööpmepaari laiuseks 6 m (kõverikel on ruumivajadus mõnevõrra suurem). Ettepanekus on arvestatud kahe rööpmepaariga trammitee rajamisega, mille tagasipöörderingid on ühe rööpmepaariga.
5. Kõik trammitee plaaniraadiused vastavad normile hea, pöörderaadius vähemalt 100 m (vt EVS 843:2016 tabel 6.24). Soola-Turu ja Vabaduse-Uueturu ristmikul ja alternatiivse trassi puhul Mõisavahe-Kalda ristmikul ning tagasipöörderingil on pöörderaadius vähemalt 30 m. Samuti raudteejaama tee ühinemisel peateega on pöörderaadius vähemalt 30 m.
6. Vanemuise mäe pikiprofiili oleks normatiivse pikikalde tagamiseks (6% kuni 250 m pikkusel lõigul, vt EVS 843:2016 tabel 6.28) vaja kohendada, sest praeguse mäe tõus on 7,4% (u 190 m ulatuses).Trammiteel ei tohi üldjuhul toimuda tavapärast autoliiklust, mis kaotab trammi kui kiire transpordi eelise. Lubatud oleks endiselt autode juurdepääs kruntidele. Samuti oleks lubatud kergliiklus. Kergliikluse ja trammiliiklusega ühiskasutusega alad on maailmas laialt levinud (nt Amsterdam, Casablanca, Jeruusalemm).
7. Eelnevast punktist tulenevalt tuleks tavapärane autoliiklus sulgeda Vanemuise, Lembitu ja Nooruse tänaval ning mõnel lühemal ühendusteel Annelinnas. Alternatiivse trassi korral Vanemuise, Vambola ja Ostwaldi tänaval ning mõnel lühemal ühendusteel Raja tn kandis ja Annelinnas. Ülejäänud lõikudes saab trammitee mahutada kas sõidutee kõrvale (mõnes kohas vähendades sõiduradade arvu, nt Turu-Soola, Riia-Turu ja Vabaduse-Uueturu ristmikul, või parkimiskohtade arvu, nt kaubamaja parklas) või eraldi teele väljaspool sõidu- ja kõnniteid.
8. Trammitee ületoomiseks Emajõest on vajalik uue silla ehitus praeguse Turu jalakäijate silla kõrvale, alternatiivse lahenduse puhul kunagise Holmi silla asukohas.
9. Trammitee ristumine raudteega tuleb korraldada tunneli abil.
10. Tunnelist Lembitu tänavale jõudmiseks tuleb lammutada olemasolev kõrvalhoone aadressil Lembitu tn 1b. Alternatiivse lahenduse puhul mitu kõrvalhoonet samas piirkonnas.
11. Üle Emajõe uue silla ehitamiseks on vaja lammutada osaliselt üks turuhoonetest, mis asub tänavamaal Soola tn T3 (nn kalahoone, mida tuli ehitada väiksemaks juba jalakäijate silla ehituse eelselt).
12. Trammitee paigutamiseks sõidutee kõrvale tuleb lammutada Anne tn 63b üksikelamu Annelinnas.
13. Mitmel pool tuleb saavutada kokkulepe era- ja avalikõiguslike asutuste (nt TÜ kliinikum) valduses olevate kruntide kasutamiseks.
Vikipeedias on huvitavad faktid, mis näitavad trammi populaarsuse tõusu viimastel kümnenditel. Täna on maailmas käigus 388 trammisüsteemi, millest 206 on Euroopas. Seejuures on viimase u 30 a jooksul (pärast aastat 1985) avatud 120 uut trammisüsteemi ning sel sajandil (pärast aastat 2000) on avatud 78 uut süsteemi, kuid 13 on suletud.
Eesti Rahva Muuseum (ERM) hakkab valmis saama. Lähem ümbrus muuseumi ümber võtab ilmet. Üks koht Tartu linnas ja selle ääres saab jälle korda, lausa ilusaks. Kihvtiks, võib ka öelda. Linnavalitsus teeb omalt poolt ka ponnistusi, et Roosi tänav – tee südalinnast Raadile – oleks korras ja kena ning ka tänava lõpus oleva ERMi vääriline.
Kes aga täna mööda Roosi tänavat Raadi poole jalutab, näeb seal ka tühja maad, lagunevaid hooneid, võsa ja räga, vanu aiaposte, mullahunnikuid – kõike seda, mis tuletab meelde, et sellel maal pole justkui peremeest. Peremeest, kes hoolitseks, et paari kilomeetri kaugusel linna keskväljakust käiks elu, mitte ei valitseks võsa ja räga.
Tegelikult muidugi peremees on. Peremees on Tartu linnavalitsus.
Peremehel peaks olema ka selge idee, mida ta selle osaga linnast teha tahab. Seda enam, et ERM tekitab nüüd selle osa lõppu väga tugeva tõmbekeskuse, mille ümber – millest kesklinna poole – võiks lähitulevikus tekkida üks kõige enam arenev Tartu linnaosa. Võsa ja räga on justkui hoidnud seda linnaosa tänaseni vaba, et meie, linnakodanikud, paneksime nüüd pead kokku ja otsustaksime, mida me seal näha tahame. Otsustaksime kõik koos, mitte mõni üksik (või kaksik) kusagil kabinetis, kuhu valgus ei paista.
Muidugi ei saa öelda, et linnal ehk Tartu linnavalitsusel seda ideed üldse ei oleks. Selle piirkonna kohta kehtib Puiestee, Kasarmu, Roosi ja Vahi tänavaga piirneva ala detailplaneering, mille Tartu volikogu kehtestas juba 2010. aastal.
Paraku on aeg edasi läinud ning mitmest ideest, mis sellel detailplaneeringul veel kirjas, on tänaseks loobutud või ei ole need kuigivõrd reaalsed. Nüüd aga on linnavalitsus võtnud nõuks seda konkreetset piirkonda ning ka sellega külgnevat piirkonda (meie mõistes Raadit) tükkhaaval pakkuma ja laiali jagama hakata. Juba on räägitud jalgpallistaadonist, juba turismi- ja meelelahutustegevusi arendavast projektist (kinnistud Roosi 83 pindalaga 30 447 m2 ja Roosi 84 pindalaga 14 612 m2).
Linnavalitsus on kohalikus ajalehes jõudnud ka väita, et kindlasti on maailmas palju ideerikkaid inimesi, uute ideedega soovib linn panna Raadi elama. Niimoodi aga, kui ükshaaval pakutakse maatükke, võib korda saada ja mingil määral ka elama hakata see konkreetne maatükk, kuid tervik – terve Raadi – teps mitte.
Arvame, et perspektiivika Raadi selline tükkhaaval laiali jagamine on lühinägelik ja ei ole õige. Kusjuures kõnealusele meelelahutus- ja turismitegevusi arendavale projektile pakutakse lausa kuni 30 aastast hoonestusõiguse tähtaega hoonestaja jaoks ülisoodsatel tingimustel. Seda piirkonda tuleks uues olukorras vaadata kui tervikut, töötada see piirkond uute ideede valguses tervikuna läbi, kaasata selleks linnaelanikke ja linnas tekkinud organisatsioone – teha sellele piirkonnale justkui restart.
Restardi all mõtleme terve kõne all oleva maa-ala uuesti planeerimist, läbimõtlemist ning terviklikku lahendust. Peale uue planeeringu kehtestamist tuleks korraldada võimalikult kõrgel tasemel tasustatud arhitektuurikonkurss alale kui tervikule, mis oma visuaalse jõu ja lennukusega annaks tulevikus potentsiaalsetele huvilistele täpse pildi ning ettekujutuse, milline Tartu uusim ja innovatiivseim linnaosa välja nägema hakkab.
Muidugi, linnavalitsuse tegutsemist võib ka mingil määral mõista. Lisaks sellele, et ERMist saab vägev tõmbekeskus, tekitab ERM ka jõulise surve see piirkond ometigi korda teha. Piinlik on ju vaadata, kui suur vastuolu on stiilse ja korras ERMi ja selle ümbruse ning sealt südalinna poole jääva korratuse vahel. See vastuolu näibki linnavalitsusele peamiselt muret tegevat ning see mure paneb raekoja justkui ummisjalu tormama. Enne tormamist aga oleks vaja mõelda, mitte saagu mis saab maatükke laiali jagada.
Nüüd juba rohkem kui aasta tagasi sündis ka idee Tartu Arenast – multifunktsionaalsest linnahallist, milleks sobib just see kõnesolev Raadi piirkond. Ja mitte niivõrd see detailplaneeringu järgi tagumine maatükk kohe vastu uut ERMi , vaid pigem selle piirkonna südalinna poolseim krunt, millele praegu on detailplaneeringusse kirjutatud „riigi või kohaliku omavalitsuse asutus“.
Nii oleks Tartu Arena justkui vahepunkt südalinna ja uue ERMi vahel, mis looks loogilise telje nende kolme tõmbekoha vahel.
Plusse, mis see koht uuele linnahallile annaks, on veel mitmeid. Näiteks looks koht südalinnale lähemal paljudele inimestele võimaluse ja soovi tulla hallis korraldatavatele üritustele jalgsi või jalgrattaga – vähendades sellega autode hulka ning, mis pole samuti vähetähtis, arendada jalgsi käimise ja rattaga sõitmise kultuuri meie linnas. Raekojast vaid ühe kilomeetri kaugusel asuv linnahall, mille üheks sisuks peaks kindlasti saama konverentside korraldamine, looks võimaluse seda teha koostöös südalinnas asuvate söögi- ja puhkekohtadega, ka hotellidega, sest siis ei asuks konverentsipaik mitte üksi ja eraldi kusagil linna ääres, vaid linna sees.
Aga tulgu see uus linnahall, Tartu Arena, selle piirkonna algusesse või lõppu, oluline on näha seda linnaosa – telge südalinnast ERMini – tervikuna.
See piirkond võiks olla perspektiivikas veel ühes mõttes. Kuigi olemasolevas detailplaneeringus on sinna kavandatud küll ka kortermajade krunt (14 122 m2) , võiks elamiseks mõeldud ala olla tunduvalt suurem. Sellel oleks mitu mõtet. Esiteks see, et nii tekiks vägagi atraktiivsesse linnaossa ka elanikke, seega ei ole linnaosa tühi ka õhtuti. Nii saaks linn endale juurde kodanikke, kes praegu peavad oma kodu ehitamiseks liigagi tihti vaatama ümber linna asuvate valdade poole. Raadi võiks saada just elamiseks ideaalseks piirkonnaks – mõnes mõtte justkui omaette olev, kuid teises mõttes vaid kukesammu kaugusel südalinnast.
Teiseks annaksid sinna piirkonda tekkivad elurajoonid piisavalt toetust ka linnakassasse, nii kruntide müügist kui ka linnaelanike maksudest. Sellest rahast saaks aga finantseerida juba sinna piirkonda planeeritavaid ühiskondlikke objekte, nende hulgas ka Tartu Arenat. Juba ainuüksi uus visuaalne arusaam sellest linnaosast kui tervikust – rõhutame veelkord, südalinna ja ERMi vahel! – tõstaks maa hinda vähemalt kahekordseks kui mitte rohkem.
Linn peab olema suunanäitaja ja kaasaja tänapäeva ühiskonnas. Ei saa öelda, et linn seda seni üldse ei ole – on ju linn kaasava eelarve kaudu saanud elanikelt tagasiside, et Raadile on vaja uut linnahalli. Selle teostamiseks võiks linna poolt kastist välja mõtlemine olla Tartu uus siht.
Selline tervikidee nõuabki mõtlemise muutust. Muutust selles mõttes, et linnavõim ei ole pelgalt vaid detailplaneerigu kehtestaja ning hiljem kruntide jagaja, vaid sekkuks palju otsesemalt ühe piirkonna arengusse, seda planeerides, seda kujundades, seda ise ka arendades. Olles eestvedaja algusest lõpuni, ja veel kauemgi. Olles peremees.
Raadi arendamise potensiaali arvestades ei tohi Tartu linna eesmärk piirduda sellega, kuidas võimalikult mugavalt korraldada vahetult Roosi tänava, see tähendab ERMi tee äärde jäävate kinnistute korrastamine. Andes üksikud kinnistud üle praegu välja kuulutatud ideekonkursi tingimustel vabaneb linn küll tüütust peremehe kohustusest, kuid kindlasti ei ole see mõistlik Raadi kui terviku arengu seisukohalt. Ega ka majanduslikus mõttes.
Raadi piirkond on perspektiivikas vaid tervikuna. Selle ühe osa avalikuks kasutuseks arendamist saab finantseerida teise osa turuväärtusega võõrandamise abil. Tükeldamine on vaid lühinägelik lahendus, mis ei teeni linnaelanike huve ega ka kaasava eelarve hääletusel linnale otse väljendatud linnahalli ehitamise soovi.
Raadi ideekonkurss kuulutati välja 23. mail ning ideede esitamise tähtajaks on 20. juuni – needki kuupäevad näitavad, et linnavalitsus tormab. Tormab lausa ummisjalu.
Vähemaga kui kuu ajaga ei ole võimalik jõuda hea idee leidmisest selle vormistamise ja esitamiseni. Seetõttu jäävad isegi ideekonkursi kruntide puhul paljud head algatused kaalumata. Arvestades seda ning lisaks kogu protsessi ümber üles kerkinud kahtlustusi, on ainuõige tee ideekonkursi peatamine vähemalt selle aasta sügiseni.
Vaatenurga küsimus, kas see näitab piiritut enesekindlust – Tartul läheb nii hästi! – või tõsiste ideede lõppemist – Reformierakond on Tartus võimuerakond olnud ikkagi kaks kümnendit jutti.
Meenutagem, et kohalikel valimistel on Reformierakond varasematel kordadel lubanud Raadi kultuurilinnakut filmipaviljonide ja vanatehnika muuseumiga, mida ei ole rajama asutud, aga ka linnaraamatukogu ja kunstimuuseumi uut ühishoonet, millest enam isegi ei kõnelda.
Valdkond: transport
Teema: Transport
Tere!
Kui on teetööd, kas siis on väga keeruline panna bussipeatustesse sildid või lisada internetis bussigraafikute juurde ajutine marsruut, kuidas buss teedtööde ajal sõidab? Eile läksin eas usus buss 19 peale ja arvasin, et Soinaste peatuses saan väljuda. Lõpuks sain maha Maarjamõisa kliiniku juures. Kusagil mingit infot ei ole, et buss ei sõida oma tavapärast marsruuti. Kas tõesti peab minema bussijuhi juurde ja küsima, vabandage, milline on tänane marsruut?
Esitaja: A. E.
Esitatud: 28.07.2017
Vastus
Tere!
Täname Teid pöördumise eest.
Üks Soinaste peatus oli tõesti puudu. Vabandame. Liikluskorraldaja on saadetud ajutist peatust välja panema.
Informatsiooni kõikidesse Tartus asuvatesse bussipeatustesse ajutiste marsruutide kohta kahjuks üles panna pole võimalik (info muutub kiiresti; infot on liiga palju; kõikides bussipeatustes pole ka bussiootepaviljoni, kuhu seda infot reaalselt üles panna).
Küll on aga võimalik informatsioon kätte saada Tartu linna kodulehekülje avalehelt "LEIA KIIRELT" alt, valides "Muudatused liikluses": http://www.tartu.ee/et/sildid/muudatused-liikluskorralduses.
Suvel tuleb kahjuks alati arvestada, et teetööde ajal on ka linnaliinide marsruutides ajutiselt muudatusi ja seega on paratamatu, et reisijatel tuleb ise aktiivselt infot jälgida internetist või meedia vahendusel.
Palume vabandust tekkinud ebameeldivuste pärast ja soovime kannatlikku meelt.
Lugupidamisega
Vastaja: Veronika Kallaste
linnamajanduse osakond
liikluskorraldusteenistus
ühistranspordi kvaliteedijuht
email@example.com
Vastatud: 28.07.2017