Päike tõuseb / loojub
04:32 EEST
01:32 GMT
21:58 EEST
18:58 GMT
KUU FAAS
14. Päev
Autor: Jüri Kamenik
Kaks korraga
Pildistatud 13.05.2010 kell 20:37 Audrus.
Foto: Avo Soidla
Tänavune mai keskpaik üllatab lisaks pikalt kestvale soojalainele ka pikka aega kestva äikesevõimalusega. Küsimus ja vastus rubriigist "Küsi Jürilt".
Kenneth: Küsimus siis selline, et kui on tammepuu maja juures, kas siis on väga suur võimalus, et äike majja lööb?
Jüri Kamenik: On tehtud uurimusi, kus on käsitletud, kas ja millist puuliiki tabab välk kõige enam ning on jõutud järeldusele, et kõige enam tammedesse ja jalakatesse (jutt siis parasvöötmest), põhjuseks toodud, et tammel on võimas juurestik, mis muudab ta heaks maandajaks. Samas puid tabab välk palju-palju sagedamini kui majasid, sest puid on rohkem ja on kõrgemad kui tavaliselt majad. Seetõttu võiks arvata, et Teie kodu kõrval asuv tamm etendab välkude suhtes kaitsvat osa, paigaldada võib ka maandused antennidele, et end turvalisemalt tunda. Kui puu on seest mäda või mingil muul põhjusel tormiõrn, siis ma muretseks aga hoopiski enam selle pärast, et näiteks tuul seda ei murraks maha.
Toodud arvamus (et välk eelistab üht või teist puud, tabab kõrgemaid objekte jmt) on hästi levinud, kuid pole ainuvõimalik. See levinud arvamus pole iseenesest vale, kuid minu meelest jätab mõne asja arvestamata, nagu skaala ja äikeseteooria mõni üksikasi, mistõttu pooldan järgmist arvamust.
Tänapäeval kirjeldab välgu teket striimeriteooria. Välk tekib teatavasti nii, et maa lähedalt tõusevad striimerid vastu pilvest laskuvale liidrile, mis kannab laengut allapoole. Kui need kohtuvad, tekib midagi lühiühenduse taolist ja näemegi välku. Sealjuures tuleb teada, et maapinnalt tõuseb üksikule laskuvale liidrile enamasti vastu hulgaliselt striimereid. Välk tekib vaid ühe striimeri kohtumisest liidriga, ülejäänud hajuvad. Striimer saab aga alguse sealt, kus on sobivad tingimused tugeva elektrivälja tekkeks, nendeks on eelkõige teravikud või teravikuna käituvad objektid. Sealjuures on oluline, et kogunev elektriväli ei hajuks ümbritsevasse õhku ära või ei maanduks enneaegselt.
Niisiis tulebki arvestada välguohtlikkuses mitte ainult objekti kõrguse ja laiuse suhet, materjali iseloomu jpm, vaid ka looduslikke olusid. On teada küllalt juhtumeid, kus välk on tabanud maja, kuigi kõrval oli isegi mitu palju kõrgemat puud või masti. Ilmselt oli maja küljes või vahetus läheduses mõni ese või objekt, kuhu kujunes striimeri tekkeks piisavalt tugev elektriväli, või kohtus laskuv liider juhuslikust majalt tõusnud striimeriga. Arvestada tuleb seega, et striimerid ei pruugi üldse tekkida ja tõusta tehisobjektidelt, vaid ka looduslikelt.
Välgutabamuste põhjusi uurides on selgunud, et peaosa mängivadki looduslikud olud. Ka minu vaatlused näitavad, et mõnda kõrgesse korstnasse või masti ei löö välk kuigi sageli, vaid võib märgata, et välgud tabavad maapinda kuskil masti läheduses.
Kõik see kehtib just siis, kui tegemist on pilv-maa tüüpi välkudega. Mõnikord püsib äike pilvedes - sel juhul on olukord küll teine, kuid ei saa välistada, et pilvesiseste välkude hulka ei või sattuda mõnda pilv-maa lööki!
Internetist olen leidnud sellele arvamusele ka tuge, näiteks>>>