Tsolgo külamaja ehk vana koolihoone rekonstrueerimistööd jõudsid lõpusirgele. EASi Regionaalsete investeeringutoetuste programmi toel soojustati maja seinad ja vahetati välisvooder, MTÜ Võrumaa Partnerluskogu toetas Leader programmi kaudu maja akende vahetust.
Tsolgo külamaja on soe ja hubane teenindushoone kogu piirkonnale, kus tegutseb raamatukogu, väike spordisaal, noortekeskus. Lisaks on avatud soovijatele kasutamiseks kaminasaal, kus võimalik väikseme seltkonnaga koos tähtpäevi tähistada ja niisama aega veeta.
Raamatukogu juhataja Vaike Rätsepa sõnul on maja palju soojem ja suur töö, mis varem kulus kütmisele, on märkimisväärselt vähenenud. “Nüüd saab rohkem aega kulutada külarahvaga suhtlemisele ja ei pea enam päevas mitu korda puid ahju panema,” lausus ta.
MTÜ Tsolgo Arendusühingu eestvedamisel on viidud ellu mitmeid projekte, mis kõik toetavad Tsolgo küla elukeskkonna parandamist. Ühingu juhatuse liikme Anneli Viitkini sõnul on eurotoetused suuresti kaasa aidanud Tsolgo piirkonna inimeste aktiivsuse kasvule, kuna korras hooneid on mugav kasutada, tullakse ka parema meelega kodust välja. Samuti on viimastel aastatel valinud meie kandi kodukohaks mitu noort peret väljaspoolt Võrumaad.
Tsolgo piirkonna rahvas on tänulik Lasva vallavalitsusele, kellega koostöös planeeritakse piirkonna arengut ja vaadatakse julgelt tulevikku.
Emmaste vallajuhid ja ametnikud võtavad palgata puhkust selleks, et maksta väljaspool Hiiumaad õppivatele Emmaste noortele “Jõuluks koju” toetust. Seda saavad väljaspool Hiiumaad õppivad Emmaste noored, kes esitavad vallavalitsusele hiljemalt 15. jaanuariks vastava avalduse. Viimati jaksas vald populaarset “Jõuluks koju” toetust maksta 2008. aastal ja siis oli taotlejaid 75.
MTÜ Eesti Roheline Liikumine ja Eesti Maastikuarhitektide Liit korraldab allkirjade kogumist Tartu kesklinna õueala kaitseks.
Selgituses kirjutatakse: “Kesklinna tänavaruumi on vaja muuta kõikide kesklinnas viibijate jaoks turvalisemaks ja atraktiivsemaks. Linnavalitsuse plaan kaotada Tartu kesklinnas õueala ja asendada piiratud kiiruse 20 km/h alaga on küll juriidiliselt korrektne lahendus, aga reaalselt ei muuda kesklinna tänavaruumi inimeste jaoks karvavõrdki turvalisemaks ega atraktiivsemaks – pigem vastupidi. Elu- ja äritegevus kesklinnas aga sõltub otseselt sellest, kui hästi kesklinna külalised ja elanikud end siin tunnevad. Õueala puhul võivad jalakäijad liikuda kogu tee ulatuses ja autojuht peab jalakäijate läheduses kiirust vähendama. Silmatorkav graafiline liiklusmärk annab juhtidele (ka võõrastele) selgelt märku, et siin tänavatel liiguvad lisaks autodele ka jalakäijad.” Loe edasi: Tartu kesklinna õuealade kaitseks kogutakse allkirju
Sel nädalal leidsid kõik ruhnulased oma postkastist 2011. aasta kalendri, kus on peal nende oma saare lugu. Nimelt oli MTÜ Ruhnu Kultuurielu ilma igasuguse suurema jututa ja õige tasa valmis teinud ajalooliste fotodega Ruhnu kalendri.
Vanad fotod on üks osa Ruhnu ajaloopärandist. Tagamaks nende säilimise ja võimaldamaks vaba ligipääsu otsustas selts aasta tagasi luua Ruhnu digitaalse fotopanga. Digikujule viidud fotomaterjalist on loodud avalikult ligipääsetav veebigalerii aadressil http://kultuurielu.ruhnu.ee/galerii.
Valminud fotogaleriid on plaanis jätkuvalt täiendada. Vähemalt aasta on saare avalikus blogis toimunud ka arutelu fotodele jäädvustatu üle. Mitme pildi kohta on saareelanikel oma lugu. Uus kalender sisaldabki osa neist fotodest.
9. detsembril 2010 tunnustati Haridus- ja teadusministeeriumi poolt Eesti Noorsootöö Keskuse eestvedamisel Eesti tublimaid noorsootöötajaid. Laureaadiks pikaajalise panuse eest noorsootöösse valiti Rõuge valla noorsootöö spetsialist Kerli Kõiv. 15. detsembril 2010 toimunud Võru maavanema vastuvõtul tunnustati maakonna parimaid. Eduka noorsootöö eest Rõuge vallas ning kogu maakonnas pälvis tunnustuse Rõuge Noortekeskuse juht Marion Tamberg.
Harjumaal Liiva külas Tervikliku Enesearendamise Laagriplatsil toimub homme, 18. detsembril talvise pööripäeva higitelgi rituaal Tõnu Talimaa läbiviimisel.
Higitelk on iseendaga ja maailmaga rituaalse suhtlemise koht. Seda on labi aastatuhandete tehtud enne millegi uue alustamist või mingite sündmuste lõpetamiseks – lahtilaskmiseks. Samuti tehakse seda enese, lähedaste või maailma tervendamiseks.
Higitelgi rituaal algab orienteeruvalt kell 13, tule süütamine juba kell 11.00, rituaal lõpeb orienteeruvalt kell 18.00-19.00.
Kohale tulla soovitatakse juba varem, enne tulesüütamist, et saaks osaleda higitelgi katete paigaldamises ning jääks aega iseendaga olemiseks.
Endal peaks kaasas olemai lamamismatt, mille peal saab istuda või lamada, kui higitelgist vahepeal valjas käiakse, suur saunalina ümber ja peale võtmiseks, samuti saunaplätud, et ei peaks paljajalu maapeal kõndima. Lisaks natuke midagi värsket ühissöömise jaoks.
Osavõtjate arv on piiratud (max 20 inimest), vajalik registreerumine e-posti aadressil email@example.com. Osalemine tasuline. Loe lähemalt siit.
Nii nagu Nobeli rahupreemia puhul, nii ka tänavust Sahharovi mõttevabaduse auhinna laureaati, Kuuba dissidenti Guillermo Fariñast “esindas” auhinnatseremoonial Strasbourgis paraku vaid tühi tool. Fariñas ei saanud väljasõiduluba Kuuba ametivõimudelt.
“Ehkki selliseid aktiviste nagu Guillermo Fariñas kiusatakse taga ning pannakse vangi, ei saa nende häält vaigistada. Euroopa Parlamendi roll on seda häält võimendada. Sahharovi auhind on Euroopa Parlamendi inimõigustegevuse kaubamärk. Tühi tool tänavuse laureaadi Guillermo Fariñase jaoks näitab, kui oluline see võitlus on,” tuletas Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek saadikutele meelde. Loe edasi: Tühi tool Sahharovi auhinnatseremoonial
MTÜ VEDA ehk Viimsi Ettevõtlike Daamide Assotsatsiooni eestvedamisel toimub Viimsis Harmoonikumis sel laupäeval, 18. detsembril suur õpitubade ning seminaride päev, kus saab kaasa lüüa jõuluaja söögi-joogi valmistamisel – tehakse verivorsti, jõululeiba ja jõulukooki. Lisaks meistardatakse ning kuulatakse tähetarga pajatusi järgmiseks aastaks.
Iga soovija saab ise vorsti toppida ja oma perele koju kaasa viia. Õpitubades valmistatav söögipoolis on vaba igasugusest keemiast ning loengud tulevad lõbusad ja õpetlikud. Tuppa tuuakse ka õled ja jagatakse vihkudena soovijatele, ikka koos tarvitamisõpetusega.
Millised on praegu olulisemad riigivõimust sõltuvad asjad, mis aitaksid kodanikuühiskonda ja vabaühendusi tugevamaks muuta ning koostööd avaliku võimu ja ühenduste vahel parandada?
Eesti Mittetulundusühenduste ja Sihtasutuse Liit (EMSL) palub kõiki avaldama arvamust, millised ettepanekud peaksid olema vabaühenduste manifestis Riigikogu valimiste eel. Hetkel on väljas 14 ettepanekut, mis on välja toodud maikuus toimunud kärajatel või hilisematel kohtumistel. Nüüd on aeg neile hinnang anda, kas teie meelest oleks ettepanek vajalik või ei. Kui märkate, et mõni oluline poolt- või vastuargument on jäänud välja toomata, siis selleks on iga ettepaneku juures kommentaarikast. Samuti on kõik uued ettepanekud oodatud, et need hääletusele lisada.
Ettepanekute puhul oleks aga oluline jälgida kaht asja: esiteks peab selle rakendamine olema Riigikogu või valitsuse pädevuses, teiseks peaks see puudutama kodanikuühiskonda või vabaühendusi laiemalt, mitte ainult kindlat organisatsiooni või valdkonda. Ettepanekud asuvad www.ngo.ee/manifest.
Nii puudutavad ettepanekud näiteks võimalust suunata annetuselt saadud tulumaksutagastus hoopis annetuse saanud organisatsioonile lisaks. Samuti on nede seas ettepanek suurendada Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) riigieelarvelist rahastamist kahekordseks, seega 40 miljonile kroonile aastas. Mitu ettepanekut puudutavad nii tegevuse läbipaistvamaks muutmist ning riigi ja MTÜde koostöö suurendamist.
Millised ettepanekud ja kui palju lõpuks manifesti alles jäävad, otsustab EMSLi liikmete valitud nõukogu, kes koguneb 21. detsembril – teie eelistused ja kommentaarid on aga seejuures väga olulised. Seejärel esitatakse need ettepanekud ka Riigikogu kandidaatidele, nagu eelmistegi valimiste eel. 2007. aasta manifesti üheks tulemuseks oli näiteks Kodanikuühiskonna Sihtkapitali loomine (lähemalt saab toonaste ettepanekute rakendamisest lugeda aadressilt www.ngo.ee/33553).