Jää- või lumeladestus on eeskätt õhus olevatele objektidele (näiteks puuoksad, elektriliinid, pesunöörid) tekkiv jää- või lumekiht.
Jäide tekib jäätuvast või jäävihmast või uduvihmast. Jäiteks ei loeta teedel ja tänavatel olevat kiilasjääd.
Härmatis tekib õhus oleva veeauru ja veetilkade jäätumisel (ladestumisel) külma (miinuskraadides) ja uduse ilmaga, pakase korral ka selge ilmaga.
Lumeladestus kujuneb nullilähedase õhutemperatuuriga vaikse ilmaga sadavast lumest, mis kleepub puuokste, traatide ja õhuliinide külge.
Kõigi kolme tüüpi ladestuse ohtlikkus seisneb puuokstele ja õhuliinidele kogunevas lisaraskuses. Mõnikord (Eestis harva) võib see viia okste või puude murdumise ning õhuliinide katkemiseni.
Jäitest ja härmatisest teatage juhul kui ladestuse diameeter on vähemalt 2 sentimeetrit. Lumeladestuse korral on piiriks 3,5 sentimeetrit.
1) Nähtuse tüüp. Kas tegu oli jäite, härmatise või lumeladestusega.
2) Kui suur oli ladestuse diameeter millimeetrites? Ladestuse diameeter koos objektiga, millel ladestust mõõdeti. Ladestust on kõige lihtsam mõõta tavalise joonlauaga, asetades selle ettevaatlikult ladestusega kaetud objektile võimalikult lähedale.
3) Kui suur oli objekti diameeter, millelt ladestust mõõdeti (millimeetrites)? Võimaldab hiljem arvutada ladestuse tegeliku diameetri.
4) Kui suur oli sajuhulk veena (jäite ja lumeladestuse korral)? Sademetemõõtja olemasolul jäite või lumeladestuse tekitanud sademete hulk veena, st ülessulatatult millimeetrites.
5) Kui kaua sadu kestis (jäite ja lumeladestuse korral)? Hinnake saju kogukestust tundides juhul kui saju täpne algus- ja lõpukellaaeg ei ole teada.
6) Nähtuse detailsem kirjeldus. Muu nähtust kirjeldav lisainfo, mis ei lähe kahjustuste alla.