Omal ajal tugeva konkurentsi ja põnevate mängudega siinseid korvpallisõpru rõõmustanud Balti liiga on viimastel aastatel sammunud allakäigutrepil. Sel hooajal tundub tendents jätkuvat, aga korvpallijuhid kinnitavad, et õige pea olukord paraneb ja alates järgmisest hooajast meelitatakse liigas ühel või teisel moel taas osalema ka Leedu tippklubid.
Korvpalliliidu presidendi ja Balti liiga juhatuse liikme Jüri Ratase sõnul kutsutakse alates järgmise aasta septembrist ellu hooaja eel mängitav Balti superkarikas, kus osalevad kolme riigi meistrid ja Balti liiga võitja. Sisuliselt pole tegu millegi uuega, sest eelmise aastakümne lõpus oli Balti liiga karikaturniir samuti väga tugeva koosseisuga. Aasta-aastalt muutusid osalevad klubid aina nõrgemaks ja sel korral jäi see üldse ära.
«Arvestades viimaste nädalate arenguid, liigub asi ülespoole. Võtsime kindla suuna, et nii Kaunase Žalgiris, Vilniuse Lietuvos rytas, Riia VEF, Kalev/Cramo kui Tartu Ülikool/Rock oleksid tulevikus ühel või teisel viisil liigaga seotud. Kahtlen sügavalt, kas nad teevad kogu hooaja kaasa, aga vähemalt mõned neist võiks vähemalt play-off’ist liituda,» ütles Ratas ja lisas, et liiga muutub ka rahaliselt stabiilsemaks, sest õige pea avalikustatakse uue ja tugeva koostööpartneri nimi.
Leedulased on elavnenud
Vähemalt niikaua, kuni tegutsemist jätkab VTB Ühisliiga, Leedu meistrivõistlustel mängivad kõik klubid neli vooru ja Euroliiga kalender ei muutu õhemaks, hiilgeaegade taset siiski kätte ei saada. Eelkõige tuleb Balti liiga vajalikkust tähtsustada Lätis ja eriti Leedus, kus varem võeti seda teisejärgulisena.
«Viimasel kahel aastal on Leedu klubid näidanud üles suurt huvi, et nad saaksid Balti liigas osaleda. Varem pole seda nii palju täheldanud,» selgitas Ratas. Korvpalliliidu peasekretäri Keio Kuhi hinnangul on Eesti pool Balti liiga elluäratamiseks palju initsiatiivi näidanud ja nüüd on lõunanaabrid sellega kaasa tulema hakanud.
«Balti liiga juhatus on vahetunud ja kuigi ühe aastaga pole jõutud kõike ära teha, on viimaste koosolekute valguses tunda uut puhangut ja uut initsiatiivi. Eesti ja ka Läti inimesed on selleks palju vaeva näinud ja leedulased on liigasse positiivsemalt suhtuma hakanud,» ütles samuti kõnealusesse juhatusse kuuluv Kuhi.
Raske ennustada, kuhu «uue puhanguga» lõpuks välja jõutakse, aga ilmselt oleks tippaegade ja praeguse Balti liiga hübriid üpris elujõuline võistlussari, eriti kui lisada sinna parem suhtlus sarjas osalevate meeskondadega, jõulisem turundustöö publiku haaramiseks ja selgem võistlussüsteem.
Balti liiga tunnusjooneks on juba aastaid olnud skeem, kus eeldatavalt tugevamad klubid liituvad turniiriga alles kevade hakul peetavates kaheksandikfinaalides. Nüüd tehakse erandeid ka varasematele keskmikele Utena Juventusele, Pasvalyse Pieno žvaigzdesile, Šiauliale, Ventspilsile ja Rockile, kes mängivad FIBA eurosarja. Kui mõni neist jõuab eurosarjas play-off’i, siis Balti liigas reglemendi järgi ei osaleta.
«See näitab, et liiga formaat on jäänud ajale jalgu jäänud. Mul oli õnn mängida seal tipptiimide osalemise ajal ja siis oli atmosfäär ja emotsioon hoopis teine. Minu arvamus on see, et formaati tuleks muuta, sest praegu on see sari kuidagi väga juhuslik. Olen rääkinud ka Läti ja Leedu klubide treeneritega ja ka nende suust on palju nurinat tulnud. Ma ei näe selle projekti puhul kellelgi õhinat,» hindas Rocki peatreener Gert Kullamäe Balti liiga praegust seisu.
Segadus süsteemiga
Kui Kullamäe sõnul ei erine Eesti meistrivõistluste ja Balti liiga tase praegu kuigi palju, siis Rapla Avise eestvedaja Jaak Karbi arvates on Balti väljund klubile ülioluline. «Eurosari pole meile finantsiliselt jõukohane ja see on üks moodus, kuidas me saame meeskonda paremaid mängijaid tuua. Meil on noor tiim ja neile on rahvusvahelised mängud väga vajalikud. Kahju on lihtsalt sellest, et Balti liiga potentsiaali pole ära kasutatud. Kõike saaks palju paremini teha. Ja formaadi osas olen Kullamäega nõus – selline süsteem pole terve ja tugeva liiga tundemärk.»
Kuhi on aga teist meelt. «Tugevamatele klubidele erandite tegemine näitab tarkust ja paindlikkust. Pole mõtet eurosarjas mängivaid klubisid surve alla panna ja mõistlikum oli neile ette teada anda, et kui nad Euroopas õnnestuvad, siis Balti liigas nad ei osale,» lausus ta.
Kuidas süsteem täpselt toimima hakkab, pole praeguseni päris selge. Näiteks Tartu Ülikooli korvpallidivisjoni direktori Andres Ottenderi sõnul tahaks Rock Balti liigas osaleda ka siis, kui eurosarjas edukad ollakse. «Selline reegel üllatas meidki, aga ühtegi ametlikku nooti meieni siiski jõudnud pole, et me ei tohi osaleda. Registreerisime Rocki Balti liigasse ikkagi selleks, et seal mängida, mitte niisama,» ütles Ottender.