"Kindlasti haridusvaldkond on üks prioriteetidest, kuna koolide toimimine ja lahtiolek on oluline," selgitas tervise- ja tööminister Tanel Kiik.
Terviseametil on plaanis alustada õpetajate hulgas vaktsineerimist juba veebruaris, samas pole täpselt teada, kui palju neist on valmis end vaktsineerida laskma, vahendas BNS.
“Mul ei ole sellist informatsiooni, et kui paljud õpetajad reaalselt on nõus, kui seda võimalust neile pakutakse,” vastas Kersna küsimusele, et kui paljud õpetajad on nõus vaktsineerimisega.
Ta tõi välja, et kui avaliku arvamuse uuringute järgi on Eestis 63 protsenti elanikkonnast vaktsineerimisega nõus, siis ta eeldab, et õpetajate puhul on see protsent kõrgem. “Sest üldiselt ka kõrgharidusega inimeste puhul on see kõrgem,” selgitas Kersna.
Lisaks annab talle ka lootust, et õpetajate esindusorganisatsionid on ise väga jõuliselt võidelnud ka selle eest, et õpetajatel tekiks võimalikult vara õigus vaktsiinile. “Kasvõi täna 53 erienva haridusorganisatsiooni poolt saadeti valitsusele pöördumine, kus paluti varasemat vaktsineerimist.”
Kuna ka haridustöötajate liit on juba väga pikalt palunud, et õpetajaid eelisvaktsineeritakse, siis seegi annab ministrile lootust, et kui õpetaja peab otsustama, kas vaktsineerida või mitte, siis ikkagi vaktsineeritakse.
Kas üks või kaks doosi
Kuna haiglates on osad meedikud otsustanud, et nemad soovivad ühe vaktsiiniga vaktsineerida mitte teisega, siis Kersna sõnul ta õpetajate koha pealt ei hakkaks spekuleerima, kas ka õpetajad võivad valivad olla. “Valitsuses me otsustasime nii, et täpse vaktsineerimise kava eesliinitöötajatel paneb paika sotsiaalministeeriumi all olev ekspertkomisjon. Ma tõesti usaldan neid, nad kindlasti teevad tõenduspõhiseid otsuseid.”
Kiik selgitas, et kuna Eesti immunoprofülaktika ekspertkomisjon andis soovituse manustada AstraZeneca koroonavaktsiini alla 70-aastastele inimestele, siis hakatakse AstraZenekaga tõepoolest eesliinitöötajaid vaktsineerima. Lisaks neid inimesi, kellel on liikumisraskused, siis neid saab AstraZenecaga vaktsineerida kodus. “Täpsed detailid ja kavad on alles koostamisel,” lisas minister juurde.
Niisiis soovib valitsus veebruarikuu jooksul jõuda arvestatava osani eesliinitöötajatest, elutähtsate valdkonna töötajateni, sealhulgas hairdustöötajateni. “Me käsitleme kogu eesliini, kuhu kuuluvad ka politseinikud ja päästjad,” vastas Kiik küsimusele, kas pärast haridustöötajaid saavad koroonavaktsiini politsienikud ja tuletõrjujad. Ta lisas, et tuleb rahulikult peale vaadata, millistele sihtrühmadele kohe koroonavaktsiini pakkuda.
“Kindlasti haridusvaldkond on üks prioriteetidest, kuna koolide toimimine ja lahtiolek on oluline,” selgitas Kiik. Ta lisas, et paratamatult on koroonavaktsiinide ootel olevate inimeste ring suurem, kui seda on esialgsed vaktsiinitarned.
Kui esialgselt lubas AstraZeneca, et järgmise nädala algul jõuab Eestisse ligi 14 000 vaktsiinidoosi, siis nüüd jõuab kõigest 7200. Veebruarikuu jooksul ilmselt tuleb kokku 40 000 vaktsiinidoosi. Märtsikuu alguseks oodatakse 35 000 doosi.
“Ehk see tähendabki seda, et meil tuleb esialgu teha väga selgeid valikuid – kui palju me saame ühele sektorile vaktsiine eraldada, ” selgitas Kiik.