Riigikogu keskkonnakomisjoni liikme, Reformierakonda kuuluva Harri Õunapuu firma OÜ Hagudi Kruus suhtes algatati kriminaalmenetlus, sest ettevõtet kahtlustatakse kaevandusreeglite rikkumises.
Äripäev loodab, et reformierakondlasest eksministri Harri Õunapuu ühiskondlik ja poliitiline positsioon ei aseta teda seadusest kõrgemale.
Kuigi inimest saab süüdi mõista vaid kohus, saame ja peame ajalehena tegema järeldusi meie käsutuses olevate faktide pinnal ning juhtima tähelepanu olulistele seikadele, mis võivad uurimist mõjutada.
Faktidele otsa vaadates tundub, et Õunapuule kuuluv OÜ Hagudi Kruus ületas kaevandamisel neid piire, mis talle loaga olid antud. Kaevandusmahud ületasid lubatud piire ning kaevetöid tehti ka liiga sügaval. Kas ja kui suures ulatuses Õunapuu oli teadlik tema kaevanduses toimuvast, selle peab välja selgitama uurimine.
Küll võib eeldada, et riigikogu keskkonnakomisjoni liikmena oli Harri Õunapuu tavalisest kaevandajast palju paremini informeeritud.
Kontroll kaevandamismahtude üle on Eestis olnud kaua aega nõrk ning alles nüüd on korrakaitse selles osas hakanud järgi jõudma. On võimalik, et Õunapuu kasutas teadlikult auku järelvalves ning kaevandas tulu teenimiseks lubatust rohkem. Kindel on ka see, et keskkonnakomisjoni liige peaks eriliselt seisma Eesti loodusvarade hoidmise eest.
Just see komisjon menetleb riigi keskkonnapoliitikat, keskkonnakaitset, loodusressursside kasutamise reguleerimist ja loodusobjektide kaitset käsitlevaid eelnõusid. Samuti teeb Äripäeva ettevaatlikuks see, et keskkonnavaldkonda kureerib Õunapuu kodupartei ehk Reformierakond, kuhu kuuluvad nii keskkonnaminister kui ka keskkonnainspektsiooni juht.
Juhtumi mahavaikimise soovile võib viidata see, et keskkonnaministeerium on piiranud ajakirjanduse ligipääsu osadele Hagudi Kruusa puudutavatele dokumentidele. Kui riigikogu liikme firmat kahtlustatakse keskkonnakuriteos, siis on see oluline teema ning riigiasutusel pole õigust seda maha vaikida.
Üheks surveavalduseks oli ka Õunapuu palgatud advokaadibüroo Raidla Lejins & Norcous veebruari lõpul keskkonnaministeeriumile ja keskkonnainspektsioonile saadetud kiri, milles püüti veenda adressaate poliitiku suhtes menetlust mitte alustama.
Juriidiliselt korrektne, kuid riigimehelikust vaatenurgast küüniline oli muu hulgas kirjas mainitud argument, et uurimisel pole alust, kuna asjassepuutuvad seadused võeti vastu pärast väidetavate rikkumiste toimepanemist.
Loodetavasti ei püüa Reformierakond mingeid kõverteid kasutada ega asja kinni mätsida, vaid usaldab asja lahendamise Eesti õigussüsteemile.