Elamispindade üüriturg on Eestis reguleerimata ning seetõttu on üürimaakleri töö vaheldusrikas ja huvitav, kirjutab RE Kinnisvara üürimaakler Astra Tikas.
Enamik üürnikke ja üürileandjaid samastavad üürimaaklerit kinnisvara-haiga, kes istub suu lahti tehingute vahel ning ise suurt midagi kasulikku protsessi ei lisa.
Siit jõuangi edasi olulise teema juurde. Eetikanorme eiravaid inimesi on ka üürnike ning üürileandjate hulgas. Üürimaakleri ülesanne on tagada mõlemale lepingupoolele aus ja korrektne tehing, mis vastab turu tingimustele ja seadustele. Üürimaakler on vahendaja põhjusega.
Üürimaakleri eeliseks on erapooletus. Näiliselt pakutakse turu veidra olukorra tõttu teenust justkui korteri omanikule, kuid reaalsuses saavad teenuse mõlemad pooled, sest üürimaakleri sõlmitud tehingus võib kindel olla. Kõik vajalikud detailid, mis hiljem võiksid vaidlust või segadust tekitada, on lepingus kirjas ning samuti saavad mõlemad mugavalt informatsiooni võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) ning oma õiguste kohta, millega ei pruugita kursis olla.
Siinkohal mõned näited halbadest üllatustest, mis vahel ühte või teist poolt elamispinna üüritehingus ootavad ja mille lahendamisega üürimaakler tegeleb.
- Valeinformatsioon. Vale informatsiooni ringleb alati ning seda esitatakse nii teadlikult kui ka mitteteadlikult. Valest informatsioonist võib hiljem võib tekkida suuri probleeme. Üürimaakleri roll on enne lepingu sõlmimist kontrollida mõlema osapoole esitatud faktide õigsust.
- Puudub õigus tehingu tegemiseks. Isegi suuremate üüritehingute puhul on viimasel hetkel selgunud, et juriidiline omanik on keegi teine ja volitust lepingu sõlmimiseks ei ole. Volituseta sõlmitud tehing on aga kehtetu!
- Taustauuringu puudulikkus. Kui midagi on liiga hea, et olla tõsi, siis tihtipeale see ei olegi tõsi. Kahtlased isikud pakuvad poole aasta ettemaksu, tingides seeläbi üürihinda väiksemaks. Või soovitakse lepingut kiirelt sõlmida isikukoodi, elamisloa numbrit ja töökohta avalikustamata. Kõige raskem on omanikul ära öelda hädas olevatele üürnikele, kes rõhuvad kaastundele ja usaldusele. Üürimaakleri roll on pettureid ära tunda ja üürnikukandidaatide tausta kontrollida.
- Lepingu tingimused on õigustühised. Üürilepingu koostamisel on mõlemad pooled sageli arvamusel, et see, milles kokku lepitakse, ka hiljem kehtib. Tegelikult on VÕS siiski ülem ja kui lepingusse kirjutatud kokkulepped ei vasta seadusele, on need õigustühised. Üürimaakleri ülesanne on juhtida lepingu osapoolte tähelepanu seadusest tulenevale. Hea näitena võib tuua, kui soovitakse sõlmida tähtajaline leping lõpetamise etteteatamise tähtajaga kolm kuud. Kahjuks ei ole võimalik sellist lepingut teha, kuna VÕS määrab tähtajalise lepingu puhul etteteatamise ajaks ühe kuu. Kui üürileandja omavoliliselt kirjutab tähtajalisse lepingusse etteteatamise tähtajaks kolm kuud ja üürnik kirjutab lepingule alla, on hoolimata mõlema poole allkirjast kokkulepe õigustühine.
- Lisanduvad kõrvalkulud. Kui kõrvalkulusid ei fikseerita kuluridade kaupa, võib sellest tekkida vaidlus üürniku ja üürileandja vahel. Kõrvalkulude täpne fikseerimine lepingus on üürniku jaoks garantii, et kulud ei lähe lubatust kõrgemaks ning üürileandjale annab see kindluse, et hiljem ei hakka üürnik kulusid vaidlustama.
Üürimaakler on see, kes tagab oma kompetentsusega selle, et nii üürileandja kui üürilevõtja õigused oleksid mõlemale osapoolelele selged ja üheselt mõistetavad ning lepingutingimused seadusega kooskõlas. Kohtumiseni üüriturul!