«Meie jaoks on oluline, et Läti ja Leedu suurendaksid oma panust riigikaitsesse, ka minu kolleegid Lätis ja Leedus on seda küsimust oma riikides tugevalt esile tõstnud. Aga see tahe peab nendes riikides väljenduma ka reaalselt rahalistes investeeringutes,» ütles Reinsalu BNSile antud intervjuus.
«Solidaarsus (Balti riikides – BNS) on täna selline, et Eesti kulutab kaitsevõimele kaks protsenti SKPst, Läti ja Leedu kulutavad kahe peale kaks protsenti. Seega on Eestil moraalne kohustus seda rõhutada,» lisas ta.
Kaitseministri sõnul peaks NATO üldine eesmärk olema kahe protsendilise kaitsekulutuse saavutamine kõigi liikmesriikide SKPst. Ta hoiatas, et termin «tark kaitse» ei tohi saada kulude kärpimise ettekäändeks.
«Otsused oma kaitsekulude kohta langetavad liikmesriigid ise, kuna NATO on iseseisvate riikide blokk ja riikidel on suveräänsus ise oma otsused teha,» sõnas Reinsalu. «Aga see, kui NATO teised liikmesriigid panustaksid tänasest rohkem, oleks meie julgeoleku jaoks ülimalt oluline.»
Kaitseministri sõnul jääb NATO endiselt maailma tugevamaks sõjaliseks liiduks, vaatamata mõnede liikmesriikide sõjaliste kulude vähendamisele ja Hiina ning Venemaa relvajõudude jõulisele arendamisele.
«Küsimus on selles, et kui Euroopa ruumis teiste NATO riikide kaitse-eelarved vähenevad, siis kuidas mõjutab see meie kaitsevõimet? Muidugi on see poliitikute teha, milliseid valikuid nad kaitsevaldkonnas teevad. Mingil määral sõltuvad need otsused ka geopoliitilisest ruumist – Belgias ja Hollandis on ohuhinnangud ühed, Eestis, Lätis ja Leedus teised,» rääkis Reinsalu.
Kaitseminister kinnitas, et Eesti jaoks on oluline NATO konventsionaalse sõjalise kaitsevõimekuse säilimine ja kasvamine.