Komisjoni kohaselt oli kella 18.00 seisuga osalusprotsent 65,9 protsenti.
Alamkoja 110 kohale kandideeris üle 290 inimese, kuid suur osa neist on senised parlamendiliikmed, kõrged ametnikud või riigiettevõtete juhid.
Euroopa viimaseks diktaatoriks nimetatud president Aleksandr Lukašenko põhimure oli valimisaktiivsus, sest kui osalusprotsent jäänuks alla 50, tulnuks valimisi korrata.
Killustunud opositsioon kutsus valijaid boikotile.
Valgevene valimisi jälgib üle 270 Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ( OSCE) parlamentaarse assamblee vaatleja.
Soome rahvaesindaja Pia Kauma kinnitusel oli valimispäeval inimesi liikvel väga vähesel määral.
«Ühes valimisjaoskonnas, kus veetsime 40 minutit, ei käinud selle aja jooksul ühtegi hääletajat,» ütles Kauma.
Nädal enne valimisi teatas kaks suuremat opositsiooniparteid kõrvalejäämisest ja kutsus rahvast valimispäeval koju jääma, mistõttu on valimisnimekirjades vaid käputäis opositsioonikandidaate.
Opositsioon on teatanud, et pühapäeval tänavameeleavaldusi ei korraldata, sest rahvas ei tunne niikuinii valimiste vastu huvi.
Lukašenko populaarsusele on avaldanud mõju 2011. aasta majanduskriis. Sel suvel langes presidendi reiting alla 30 protsendi. Veel 2010. aasta detsembris oli see 53 protsenti.
Lääne majandussanktsioonide ja reisikeelu tõttu on Lukašenko valitsus sunnitud lähenema ajaloolisele liitlasele Venemaale, tõrjudes samal ajal majandus- ja valimisreformide nõudeid.