Iga aasta 23. märtsil tähistab kogu maailm meteoroloogiapäeva.
Kuna ilm, kliima ja veeringlus ei tunne rahvuslikke ega poliitilisi piire on rahvusvaheline koostöö selles valdkonnas hädavajalik. See filosoofia on juhtinud maailma meteoroloogiakogukonna tööd juba 150 aastat.
«Aja jooksul toimunud tehnoloogia areng on tõstnud meie võimekust mõista ilma ja kliimaga seotud protsesse ning neid ette prognoosida. Me suudame koguda andmeid maalt, merelt ja kosmosest, aga kasutajate nälg info ja teenuste järele aina kasvab. Prognooside ja hoiatuste koostamine turvalisuse tagamiseks on olnud meie põhiteenus juba poolteist sajandit. Samas on meil vaja pidevalt areneda – võtta kasutusele uusi mõõteriistu, arendada prognoosmudeleid, käia kaasas infotehnoloogiliste arengutega – see nõuab märkimisväärset ressurssi ja tööd,» ütles keskkonnaagentuuri direktor Taimar Ala.
Kuna kliimamuutused annavad endast üha enam märku, on suurenenud vajadus kliima- ja vaatlusandmete järele. Keskkonnaagentuur on jätkanud meteoroloogia aastaraamatu väljaandmist meteoroloogiapäeval.
Ilm aastal 2022
Käesoleva aasta raamat on juba 13. väljaanne selles sarjas ja annab ülevaate keskkonnaagentuuri meteoroloogilisest vaatlusvõrgust 2022. aastal, mõõtmistulemustest ja põnevatest seadmetest ning mõõtmismetoodikatest.
Kokkuvõttes saab 2022. aasta kohta öelda, et see oli tavapärasest soojem, kuivem ja päikesepaisteline. Eesti keskmine sajusumma oli 531 mm ja õhutemperatuur 7,1 kraadi. Eesti keskmisena oli päikesepaistelisi tunde 2066,1.
Mullu oli erakordselt kuiv märts, mis pikas andmereas on kuivuselt 1.−2. kohal. Suve jooksul esines mitu kuumalainet, Tartumaal Kambja vallas tekitas purustusi tromb. Sügisel tabas Lääne-, Loode- ja Põhja-Eestit äikesetorm, mis lennutas katuseid ja tekitas muid kahjusid. Detsembris liikus üle Lääne-Eesti saarte erakordselt tugev lumesadu, mis murdis puid ja tekitas ulatusliku elektrikatkestuse. Sellest kõigest saab aastaraamatust lugeda.
Reedel kell 10 on kõik huvilised oodatud meteoroloogiapäevale pühendatud konverentsile, mis kannab pealkirja «Ilma, kliima ja vee tulevik üle põlvkondade». Nagu tiitel viitab, on fookuses kohanemine muutuvate oludega.
Konverentsil tutvustatakse värskelt ilmunud valitsustevahelise kliimapaneeli (IPCC) raporti tulemusi. Lisaks astuvad üles mitmed erialaspetsialistid ja -teadlased ning põllumajandus- ja metsandussektori eestkõnelejad.
Aruteluringis saavad sõna ka noored ühendusest Fridays for Future Eesti, et anda teada, mis paneb noored muretsema.