Kas korralikult treenida saab ainult jõusaalis või ka kodus?
Vastus on, et trenni saab teha igal ajal ja igal pool. Enese vormis hoidmiseks ei ole vaja alati minna jõusaali, samuti ei pea suvekuumuses või lumesajus kilomeetrite kaupa tänaval sörkima. Alati saab treenida ka kodus! Kuigi paljud arvavad siiamaani, et korralikuks treeninguks peab tingimata minema jõusaali, on kodused treeningvahendid ühe enam levimas ja populaarsust leidmas. Sageli tuuakse kodus treenimise vastuargumendiks ruuminappust, kuid tänapäevaste koduste treeningmasinate disain ja funktsionaalsus on täiesti korralikult läbi mõeldud . Seega kui kasutada kodus ruumi nutikalt, saadki iga päev teha mitmekülgset treeningut ka palju ruutmeetreid vajamata.
Üks peamisi argumente kodus treenimiseks on, et see aitab kokku hoida väärtuslikku aega – ja ka raha – mille kulutaksid muidu jõusaali sõitmiseks ja selle eest tasumiseks. Kodune treening trenažööridega sobib hästi ka taasturaviks. Inimesed, kellel on olnud vigastus või operatsioon, ei pea uuesti vormi saamiseks iga päev tingimata jõusaali külastama. Samuti sobib kodune treening eakatele, kes soovivad igapäevaselt enda tervise jaoks midagi head teha.
Mõned kodus treenimise eelised:
• Investeering on ühekordne ja see toob kasu veel aastaid, kuna hoiad kokku transpordi, jõusaalitasude ja liitumiskulude pealt.
• Säästad aega – saad teha trenni just siis, kui soovid ja samal ajal vaadata telerit või kuulata huvitavat podcasti.
• Kodus oled tuttavas ja mugavas keskkonnas.
• Treenid millal tahad – ka siis, kui soovid töö või õppimise vahel paar harjutust teha.
• Treeninguks saad kasutada kodus olevaid esemeid, näiteks veepudeleid, raamatuid, mööblit jne.
Kardiotreening
Kardiotreeningut saab väga mugavalt teha trenažööridega. Kardiotreening parandab su immuunsüsteemi, aitab end vormis hoida ja selle tulemusena tunned end iga päev paremini. See treenib eelkõige su kardiovaskulaarsüsteemi (vereringesüsteem) ja hõlmab kõiki tegevusi, mis tõstavad südame löögisagedust, põletavad kaloreid ja muudavad sind vastupidavamaks. Kardiotreening on ka kõndimine, jooksmine, rattasõit ja sõudmine.
Kardiotreening toetab tervist ja üldist vormi järgmiselt:
• Süda töötab tõhusamalt
• Kopsud omastavad rohkem hapnikku
• Veri transpordib rohkem hapnikku
• Suudad taluda füüsilist pingutust pikema aja vältel
• See on kasulik vererõhule
• Vähendab südame-veresoonkonnahaiguste ja luude hõrenemise riski
• Parandab immuunsüsteemi
Seega tunned end karditreeningut tehes iga päevaga paremini ja energilisemalt. Lisaks vähendab kardiotreening stressi ja ärevust ning on antidepressiivse toimega.
NB! Kunagi pole liiga hilja alustada, sest spordi positiivsed mõjud avalduvad juba nädala jooksul!
Milline aga on parim treeningu vorm füüsilise toonuse tõstmiseks?
Kahjuks pole ühte ja ainust kõigile sobivat parimat treenimise viisi. Iga inimene on erinev. Kehaehitus mängib treeningu valikul samuti olulist rolli, kuid olulised on ka muud faktorid. Näiteks treeninguga alustaja üldine füüsiline seisund või hoopis see, kui sageli on varem trenni tehtud. Ideaalis peaks treenima siiski enam-vähem regulaarselt, mitte ainult seniks, kuni soovitud füüsiline vorm on saavutatud. Saavutatut peab ka alal hoidma ja seda saab treenides, teisiti ei ole see võimalik. Eelkõige on oluline, et teeksid midagi, mis meeldib või sobib. Mõned treenijad eelistavad kõndida, teised jooksmas käia, kolmandad rattaga sõita või ujuda.
Ka füüsiliste piirangute või vigastusest paranemise korral on kardiotreeningu tegemiseks palju võimalusi. Näiteks „lamav jalgratas” on suurepärane alternatiiv velotrenažöörile või tavalisele jalgrattale, kuna seal istutakse poolpikali asendis, mis on liigsetele vähem koormav. Paljudel jooksulintidel on ka käepidemed mugavaks ja jooksmist kergendavaks toetamiseks.
Kas kardiotreening teeb tugevamaks?
Vastus on jah. Kardiotreening tugevdab lihaseid ja parandab nende vastupidavust. Velotrenažöörid ei võimalda treenida vaid vastupidavust aga ka erinevaid lihasrühmi, – näiteks nelipealihaseid, säärelihaseid, tuharalihaseid ning selja- ja kõhulihaseid. Kui soovid rohkemaid lihasgruppe treenida, siis sobib sulle selleks sõudeergomeeter. Kardiotreening ei ole siiski mõeldud lihaste kasvatamiseks ning musklis keha saamiseks on vaja teha ka jõutreeningut. Jõutreeningut saab suurepäraselt kombineerida kardiotreeningutega. Kombineerituna on need treeningud kõige efektiivsemad ja sobivad ideaalselt ka kalorite põletamiseks ja kaalu langetamiseks. Regulaarsed treeningud parandavad sinu ainevahetust ning põletavad rasva. Muidugi pole kaalu langetamise eelduseks ainult treening, kuna ka toitumine on sama oluline. Seega – parima tulemuse saavutamiseks kaalu langetamisel ühendage oma treening alati ka õige toitumisrežiimiga.
Kõige levinumad koduseks kasutuseks mõeldud trenazöörid:
SÕUDEERGOMEETER
Sõudeergomeeter on sobilik treeningvahend kõigile neile, kes soovivad tugevat kogu keha treeningut. Kuna enamik meist istub tänapäeval palju arvutite taga ja rüht seeläbi kannatab, soovitavad füsioterapeudid ja seljaprobleemidega tegelejad sõudeergomeetril treenimist paljudele patsientidele. Et sooritada kogu liigutus sõudeergomeetril õigesti, on vaja tööle panna 85% kogu keha lihastest. Sõudeergomeetril treenides on aktiivsed jalgade-, käte-, selja-, tuhara- ja ka kere süvalihased. Seega pakub ergomeeter treeningut, mis suurendab nii keha tugevust kui ka südame-veresoonkonna võimekust. Jõutreening ja kardiotreening üheskoos!
VELOTRENAŽÖÖR
Veloergomeeter on olnud pikka aega üks populaarsemaid kodus kasutatavaid treeningseadmeid. Nad on kompaktsed, nendega saab teha suurepärast kardiotreeningut ning neid on lihtne kasutada kõigil treeningtasemetel – algajatest edasijõudnuteni. Neid on lihtne kasutada igas vanuses treenijatel, ka eakatel. Suurem koormus ja treening langeb jalgadele ja tuharale, veidi väiksem koormus selja- ja kõhulihastele, mis hoiavad keha rattasõidu ajal püsti. Velotrenažööril harjutamist ja ka tavalist jalgrattasõitu soovitatakse taastusravis eriti põlve- ja hüppeliigese vigastuste puhul, kuna koormus neile on rattasõdu ajal väiksem kui näiteks jooksmisel või sörkimisel. Intensiivse treeningu jaoks ja sportlastele sobivad hästi aga spinnigrattad, mis on raskemad ja vastupidavamad.
Erinevatest velotrenažööridest lähemalt võid lugeda Velomarketi blogipostitusest “Velotrenažöör – millist valida?”.
ELLIPTILINE TRENAŽÖÖR
Elliptilist trenažööri on lihtne kasutada ja sellega saab treenida peaaegu 80% kogu sinu keha lihastest. Masin avaldab liigestele minimaalset koormust ja on seega ideaalne neile, kel mõni spordivigastus, kuid kes soovivad siiski hoida üldist head füüsilist vormi ja mitte kaotada oma vastupidavust või lihasmassi. Elliptilise trenažööriga saab koormust nii üla- kui ka alakeha ja see teeb selle treeningvahendi eriti kasulikuks tervete liigeste, lihaste ja kopsude jaoks. Sobib ka neile, kel on nõrgad põlved ja/või liigesed.
Elliptiline trenažöör treenib peamiselt tuhara- ja reielihaseid, nelipealihaseid ja säärelihaseid. Mõõdukat koormust saavad ka käelihased biitseps ja triitseps, seljalihased ja rinnalihased. Elliptilise trenažööri harjutusi ja treeningviise vahetades saab anda erinevatele lihasgruppidele erinevat koormust. Käed lahti treenides parandab trenazöör ka kehahoiakut ja tasakaalu ning stabiliseerib keha asendit.
JOOKSULINT
Jooksulint sobib kodus jalutamiseks või jooksmiseks suurepäraselt. Eriti siis, kui õues on kehv ilm, on see asendamatu abimees. Tänapäevased jooksulindid on kerged ja paljud ka kokkupandavad, nii et neid saab treenimise lõpetades kasvõi voodi alla lükata. Valida saab erinevate treeningufunktsioonide vahel – vastavalt kas algajaile või edasijõudnuile. Ka on võimalus jooksulindid ühendada nutiseadmega, et äpi kaudu treeningkava ja treeningu kulgu jälgida. Kõikidel jooksulintidel saab lindi liikumise kiirust muuta – saab valida, kas tahad teha kiiret kõndi, sörkida või hoopiski joosta. Samuti saab paljudel jooksulintidel muuta lindi tõusunurka, mis võimaldab pakkuda koormust, mis tekiks tõusudest üles või alla jooksmisel. Treeningu lõpetamisel saad kokku klapitava jooksulindi kokku pakkida ja eest ära panna – libistada voodi alla või lükata kapi taha. Mugav, kas pole?
Erinevatest jooksulintidest loe lähemalt Velomarketi blogipostitusest “Jooksulint – millist ja kuidas valida?”
JALGRATTA TREENINGPUKK
Kui sul on jalgratas olemas ja tahaksid sellega vahepeal ka toas trenni teha, aitab sind jalgratta treeningpukk. Sobib nii halva ilma puhul toas treenimiseks kui ka neile, kes rattasporti tõsisemalt võtavad ega saa ühtki treeningut naljalt vahele jätta. Olenevalt treeningpukist ühendatakse jalgratta tagumine ratas koos ketiga treeningpukiga või siis asetatakse sellele tagumine ratas.
Jalgratta treeningpukk võtab väga vähe ruumi ja seda saab toas hoida praktiliselt kõikjal. Samuti on ratta paigaldamine sellele väga lihtne.
KUS KODUSEID TREENINGVAHENDEID HOIDA?
Kodused trenažöörid on väiksemate mõõtmetega kui jõusaalide massitarbekasutamiseks mõeldud treeningmasinad. Ka nende disainis on mõeldud selle peale, et neid oleks kerge liigutada ja kokku pakkida. Ka trenažööride puhul on kodutarbijale mõeldud. Kui hetkel trenni ei tee, saab kodused trenažöörid lihtsalt kõrvale veeretada – paljudel mudelitel on all väikesed rattad, nii et nende liigutamine on jõukohane kõigile. Jooksulinte saab aga eriti väikseks kokku pakkida, kuna lint on madal ja ka käepidemed on kokku klapitavad. Seega on jooksulinti eriti lihtne voodi alla veeretada või kapi vahele asetada.
TUNTURI TRENAŽÖÖRID JA FITNESSITOOTED
Velomarket on Tunturi trenazööride ametlik maaletooja ning meil on lai valik erinevaid koduseid treeningvahendeid. Kes on huvitatud kodusest jõutreeningust, leiab Velomarketi valikust endale hantleid, sangpomme, tõstekange või muid lisaraskuseid ja tarvikuid. Kes soovib tõsisemat jõutrenni teha, leiab endale sobiva treeningpingi. Kodus võimlemiseks on Velomarketis Tunturi valikust pakkuda massaaživahendeid, võimlemis- ja joogamatte, võimlemispalle, venituskumme ja muud varustust.
Tunturi tähendab sõna-sõnalt “suur mägi”, mis sümboliseerib väljakutsete ületamist ja tunnet, mis tekib peale intensiivset treeningut ja eneseületamist.
Tunturi sai alguse 1922. aastal Soome linnas Turkus, mil vennad Aarne ja Eero Harke avasid jalgrattapoe Pyöräkellari Oy. Esiti oli põhifookuses jalgrataste remont, seejärel toodeti Tunturi nime all ise jalgrattaid. Bränd oli väga edukas ja mõne aasta jooksul vahetati väikepood tehase vastu ning 1950ndateks oli Tunturi kaubamärk mopeedide siseturul juhtival positsioonil. Kasutades jalgrattatootmisest saadud tehnoloogiat ja teadmisi, laienes Tunturi muu spordivarustuse tootmisse.
1969. aastal muutis Tunturi kogu fitnessitööstust, tutvustades maailmale esimest koduseks kasutamiseks mõeldud veloergomeetrit ning aasta hiljem pälvis rahvusvahelise tunnustuse spordiseadmete tootjana.
1990ndatel tehti strateegiline otsus keskenduda Tunturi fitnessitoodete ja Tunturi jalgrataste tootmisele. See otsus oli oluline brändi edasiseks arendamiseks. Tunturi on nüüd Skandinaavia riikides tuntud bränd ja Tunturi fitnessitooteid müüakse enam kui 40 riigis kogu maailmas.