Pole kuulnduki sellisest asjast?
Järsku on mingi automaatseadistus kuskil serveris, mis on jäänud iidamast-aadamast?
Aga milles nende Covid19 hoiatus seisneb?
@mrky
Tundub, et olin Sinuga sama FRA-TLL lennu peal. Vägagi tuttav probleemikirjeldus teisipäevasest LH884-st ;)
@tip
Ma ka seda erakorralisust ise ka väga ei usu, et leitakse.
Sest need probleemid olid matemaatiliselt ette näha ja lahendusi oli 2: leida piisavalt uusi töötajaid ja/või müüa algselt juba vähem pileteid.
Reisija jaoks peakski vastutama lennufirma. Lennufirmad, kui põhjuseks pagasi,lennuohutuse vmt maapealsed probleemid, nõudku oma kahjud lennujaamadelt. Kui põhjuseks on meeskondade vähesus, siis ongi lennufirma kõige otsesemal kujul probleemis süüdi.
Uppumine “arusaamise” ja “mõistmise” sohu aga võimaldaks selle kõige kordumist.
Kompensatsiooninõude esitamiseks on neil olemas enda kodulehel link https://www.lufthansa.com/ee/en/feedback kust siis tuleb valida Flight disruptions ja edasi minna.
Oluline on, et mõne tunni jooksul peale selle täitmist tuleks Sinu meilile vastus Sinu teate registreerimise kohta ning seal peab sisalduma Sinu teate ID number.
Kui seda ei tule, siis tuleb uuesti teha.
Mõistlik on kõike seda teha siis kui oled enne end nende keskkonda oma Miles&More numbriga sisse loginud. Nii on osad vajalikud väljad juba eeltäidetud.
Praktilise külje pealt ei ole mõtet kiiret ja suurt rahalaeva oodata. Airbalticu stiilis nad vastu sõdima (minule püüdis airbaltic ükskord väita, et teatas minule minu 03.05. toimuma pidanud lennu tühistamisest juba 3 nädalat enne kui mina neilt sellele lennule pileti ostsin ning hüvitise sain kätte pärast seda, kui lubasin kogu oma kirjavahetuse Airbalticuga Eestis ajakirjandusele saata) ei hakka, kuid oma õiguseid teavad väga hästi.
Väga lühidalt -- hüvitist ei saa nõuda, kui lend tühistati või hilines lennufirmast sõltumatutel põhjustel. Meeskonna mittekomplekteeritus on kahtlemata lennufirmast sõltuv, kuid see, et Eurocontrol ei andnud slotti või lennujaam ei toonud lennukisse pagasit ei ole enam lennufirmast sõltuv. Ilm ei ole kunagi lennufirmast sõltuv. Streigiga on minu teada kohtud jõudnud järeldusele, et kui streikijaks on lennufirma enda töötajad, jääb lennufirma vastutavaks, kui aga kolmas pool (lennujuhid, turvatöötajad, pagasikäitlejad jne), siis mitte.
Lennu tühistamisega tekivad lennufirmad kohustused alles siis kui lend tühistatakse vähem kui 14 päeva enne väljalendu.
Kompensatsioonist täiesti eraldiseisev asi on hoolitsuskohustus, mis kokkuvõtvalt tähendab vedaja kohustust reisija siiski sihtlennujaama kohale toimetada (esimesel võimalikul viisil -- ja ma kardan, et siin ei peeta silmas teoreetillist võimalust a la lennuk lendab, vaid lennukis peab ka koht olema samas teenuseklassis, kuid mitte broneeringuklassis) ning vahepeal reisijat majutada (see toimub üldtunnustatult väljakujunenud praktika järgi võimalusel vastavalt reisija lennu teenindusklassi ja staatusega -- ehk siis kui mina ZRH-GRU lennult Firsti piletiga maha jäin, pandi mind 5* hotelli, samal ajal turistiklassi reisija lihtsamasse hotelli), toitlustada ning katta transpordikulud hotelli ja lennujaama vahel.
Normaalselt käib see nii, et antakse kõige jaoks vautšerid.
Teoorias võib neid kulusid katta ka ise ja hiljem küsida nende hüvitamist, kuid siin peab oma kulud enne hoolega läbi mõtlema. Ehk siis siin tuleb mängu kulu mõistlikkuse põhimõte.
Abiks on kindlasti ka reisiklindlustus.
Kadunud Nordicaga oli minu kogemus selline, et summa summarum maksid nemad mulle nende eksistentsi mõne aasta jooksul hüvitistena suurema summa (4 kohalise), kui mina neile piletite eest. Aga eks ma püüdisn nendega ka nii vähe lennata kui võimalik. Ühegi teise firmaga pole mul eirit vaja olnud neid kompensatsioone välja nõuda. Kuid ükiskjuhtumid on olnud nii BT kui ka LH-ga.
Tänases olukorras ei ole kindlasti mõistlik jätta tavareisijal FRA-s ümber istumiseks alla 1,5h, pagasi olemasolul 2h-2,5h.
See, mis täna seal toimub (mina olen seda lennujaama läbinud juunis 6x) on üks paras ikaldus.
Aga sama kehtib ka MUC ehk Müncheni ning ZRH ehk Zürichi kohta, ehkki neis on olukord jupp maad parem.
Loomulikult võib ka õnneks minna miinimumümberistumisajaga (FRA-s 45 min) aga tõenäosus selleks on kordades väiksem kui enne koroonat.
Põhjusteks on täna peamiselt personali vähesus. Ja päevapealt ei olegi lennundusse kedagi tööle võtta võimalik.
Kõige paremini toimib minu kogemuse järgi tänases seisus WAW (seda läbinud või sealt lennanud juunikuus 4x).
Sugram,
Sihtkoha osas ei ole Tallinna lennujaamas küll turvakontrollis mitte mingit vahet.
To mariakas
CDG terminal 2 oli selle nädala teisipäeval küll kenasti läbitav. Fast tracki läbisin vähem kui 5 minutiga. Tavasaba oli, kuid liikus kiiresti, töötasid korraga kõik turvalüüsid-lindid.
To improved
“ Eraldi lint tekib Tallinna Lennujaamas nendel üksikutel kriisitundidel, kui tšarterite tõttu on tunnine saba ja avatud kaks linti.”
Ok, ju on siis toimunud vastav improvement TLL-s. Ise pole sellega kokku puutuma juhtunud aga eks ma ka seda hommikust tipptundi väldin iga hinna eest — parem lendan eelmisel õhtul LH883-ga FRA-sse kui hakata hommikul4-5 ajal lennujaama sättima.
KUI see eraldi lint tõesti vaid fast tracki teenindab, on sel ka mõte. Küllap siis nö kolmas lint, sest 2 linti on TLL-a üsna permanentselt töös nagu.
Aga miks see “ümberistumistega skeemitamine” kaduma peaks? Ehkki ma ei saa sugugi aru, miks skeemitamine. See oli on ja jääb klassikalise lennufirma tavapärasels praktikaks.
Üheotsapiletid ongi alati klassikalisel lennufirmal per segment kallimad kui RT piletid. LO puhul on küll vahe väiksem kui LH puhul, kuid mõlemal on (kasutan neid aeg ajalt ja viimati nädal tagasi).
Ümberistumiste puhul on aga LH-l huvitav praktika tekkinud just viimase paari kuuga — lühikese ümberistumisega pilet on odavam kui 3h ümberistumisega. Ma saaksin isegi aru loogikast, kui see personaalselt mulle kehtiks (sest siis ei jõuaks ma FCT / FCL hüvesid kasutada), kuid nii se muidugi ei ole.
Samas — täna on selle MCT (miinimumümberistumisajaga) lendamine ka minu poolt vaadates pigem ekstreemsport, tõenäosus planaaritud ajaks kohale jõuda on kordades väiksem kui 2-tunnise ümberistumise puhul.
See point-to-point lendamine ja vastab hinnastamine oli ja jääb lowcosterite loogikaks.
Oma ca 50 lennuga sel aastal jagan veidi tähelepanekuid.
Ehkki mõni on siin Tripis varem kutsunud mind HON Circle “elevandiluust tornist” alla kobima, siis kuigi minul on tänu sellele LH mustale kaardile kasutada parim võimalik tugisüsteem oma lendudel, usun, et mõnest tähelepanekust on vast teistelgi abi.
Turvakontrolli saba on vaid üks probleem ja see tundub olema lahenemas. Kuid teine probleem on hoopis suurem ja selle lahenenine võtab aega — lendude hilinemine ja tühistamine. Lennufirmadel nimelt ei jätku täna piisavalt meeskondi ja nagu minule räägitud, on suurim puudus just kabiinipersonalist, kuid nende arv on ette antud vastavalt reisijatearvule ning kui nõutud arvu lennusaatjaid pole, jääb kas lend ära või vähendatakse jõuga reisijate arvu lennul.
Ka muud tugisüsteemid lennujaamades on täna tihti alamehitatud ning see tekitab lendude hilinemisi.
Olen näinud nii MUC-s,FRA-s ja WAW-s meeletuid sabasid “transfer deskide” juures. Need on kõik need, kelle lend tühistatud või kes oma lennust maha jäänud.
Siin on hea teada, et irregularity (ehk taolise reisitõrke) puhul saavad aidata ja lennufirmade loungede personal (lennujaamade omad samas vist pigem mitte). Ümberbroneeringuid saab teha ka telefoni kõnekeskuste abil, kuid kui vaja on hotellivautšerit, siis selle peab siiski kuskilt füüsiliselt saama.
Kuigi lennufirmad müüvad jätluvalt pileteid mct (minimum connecting time) järgi, mis pärit pandeemiaelsest ajast, ei soovita mina täna sellist, miinimumümberistumisajaga piletiti osta. Jah, lennufirmal on siis kohustus teid sihtpunkti toimetada ja teie eest vahepeal hoolitseda, kuid millal te sinna sihtpunkti lõpuks jõuate, pole teada. Parem, kui vähegi võimalik, valige lennud suurtes lennujaamades 2-tunnise nö turvavaruga.
Tallinna lennujaama Fast trackil ei ole ega ole kunagi olnudki eraldi “linti”. Tallinna fast tracki mõte on võimaldada kohene juurdepääs turvakontrolli “lintideni”, mööda neist, kes selles nö ussina looklevas sabas ootavad.
Kasutan fast tracki alati (jah, ka siis, kui tavasabas 2 inimest) ja ei ole Tallinnas kunagi teistsugust asjade olemust kohanud.
Sobib küll USA jaoks, kui kasutada digiloos genereeritavat EL sertifikaati. See ei tekita kuskil mingeid küsimusi, sest on väljastatud riigi poolt ja riigi nimel. Ehk siis keegi kuskil ei kahtle testitegija pädevuses.
Certicu enda sertifkaadiga võib küsimusi tekkida.
Täiesti teostatav ka ilma turismibüroo abita.
Meil võttis see (augusti lõpus alustades, tänaseks juba LAV-s käidud) aega ca 3 nädalat, seega soovitus alustada varakult.
Vaja täita ankeet, koguda kokku dokumendid, teha pildid ja saata pass koos makstud tagasisaatmisümbrikuga (meie kasutasime DHL-i) nende Stockholmi saatkonda.
Komistuskiviks sai viisatasu 307SEK, mille osas nädal peale dokumentide saatmist teatas saatkond, et kohalik SEB pank on võtnud oma 1,5 SEK-i (lisaks siinse SEB 6€-le) ja nemad edasi dokumente ei loe. Juurpõhjus probleemil see, et nn euromaksed on AINULT maksed eurodes. Ja maksed SEK-ides, mis sest, et IBAN numbriga, on ikkagi lihtsalt tavaline välismakse oma reeglite ja kiiksudega. Kuna aga makse käib IBAN alusel, ei ole meil siin võmalik valida varianti “täissumma saajale”.
Kandsin neile lisaks (2 taotleja peale) veel 30 SEK-i (igaks juhuks ja nende vabariigi hüvanguks) ning asi liikus edasi.
To @ellip
Sellise muudatuse võimalikkus sõltub lennufirmast ja pileti tingimustest.
See, kas reisija võib siseneda riiki, kuhu pileti on ostnud, on reeglina reisija ainuvastutus. Klassikaliseks erandiks on saatkonna kiri viisast keeldumise kohta.
AGA lennufirmad VÕIVAD (ei pea ega pruugi) vastu tulla.
Kõige kindlam on Sul seda küsida pileti väljastanud lennufirmast.
Mitte mingisugust õigust seda nõuda (ka raha tagasi küsida, kui piletitingimused seda ei luba) ilma selleta, et lennufirma oleks lennuplaanis olulisi muudatusi teinud, ei ole. Aga vastu võivad mõned lennufirmad vahel tulla.
Minu värske kogemus Odessast ütleb, et eurosid suvalises valutavahetusputkas (neid on oluliselt rohkem kui sularahaautomaate) vahetada ON soodsam kui ATM. Erandiks lennujaam.
Ka Revoluti kaardil lisavad kohalikud pangad juba automaadis oma üsna rasvase protsendi — a la saad 1000 UAH aga debiteeritakse 1050 UAH.
Tõsi, see on neil ka ATM ekraanil kenasti kirjas.
Üldiselt saab aga ka kaardiga pea igal pool maksta.
Lufthansa siiski ei nõua FFP2 maske, vaid aktepteerib ka kõige lihtsamaid kirurgilisi maske.
Erandiks on MUC lennujaam (kuid mitte lennud!), kus nõutakse kohaliku liidumaa otsusel FFP2 maske.
Viimasel ajal palju LH-ga lennanuna saan seda kõike omast käest kinnitada.
See oleks lihtsalt kindlustuspettusekatse, kui seda teha prooviksid. Nii et ära üritagi!Kindlustada tuleb alati ENNE vôimalust kahju tekkimiseks.Ja môistlik inimene ei lähe ka Soome ega Lätti ilma kindlustuseta. Mina soovitan selleks aastaseid reisikindlustusi. Ise kasutan Swedbanki oma juba üle 10 aasta ja igati abiks olnud.Ka EL-s liikudes on reisikindlustusel môtet!