Demokraatia määratlus on valitsemisvorm, kus kõigil inimestel on võrdsed õigused otsuste tegemisel, mis võivad mõjutada kodanike elu.
Võib-olla olete näinud televisioonis inimeste rühma meeleavaldust või isegi näinud seda otseülekandes. See rühm inimesi väljendab oma püüdlusi seoses probleemidega, mis ilmnevad piirkonnas, institutsioonis või isegi valitsuses.
Nähtu põhjal võib öelda, et meeleavaldus on üks demokraatia rakendamise vorme. Seetõttu arutleme demokraatia üle selle tähendusest, ajaloost ja tüüpidest, et paremini mõista, mida demokraatia all mõeldakse.
Definitsioon
“Demokraatia pärineb kreeka keelest, mis koosneb demost ja kratos / cratein, mis tähendab rahva valitsust.“
Üldiselt on demokraatia valitsusvorm, kus kõigil inimestel on võrdsed õigused otsuste tegemisel, mis võivad mõjutada kodanike elu. Nagu põhimõtteliselt, on demokraatia midagi, mis tuleb inimestelt, inimeste poolt ja inimeste jaoks.
Lisaks on demokraatia haare väga lai, hõlmates majanduslikke, sotsiaalseid, poliitilisi ja isegi kultuurilisi tingimusi. Seetõttu võimaldab demokraatial põhinev valitsus oma kodanikel väljendada otse oma püüdlusi riigi hüvanguks.
Ajalugu ja areng
Alates 4000 aastast eKr on Mesopotaamia linn ise rakendanud lihtsat demokraatia vormi, kuigi sel ajal demokraatiat veel ei tuntud.
Sel ajal koosnesid sumerid erinevatest iseseisvatest linnadest. Linnade vahel kogunevad inimesed sageli probleeme arutama ja seejärel konsensuse alusel otsuseid langetama.
Ja aastal 508 eKr hakkasid Ateena elanikud Kreekas moodustama süsteemi, mis on kaasaegse demokraatia aluseks. Igas Kreeka linnas, mis koosneb 1500 väikelinnast, on valitsemissüsteem, mis on erinev, seal on oligarhia, demokraatia, monarhia ja türannia. Üks kuulus linn ehk Ateena proovis uut valitsemismudelit, nimelt otsedemokraatiat.Loe ka: Ühiku teisendus (täielik) pikkus, kaal, pindala, aeg ja maht
Lõpuks jäljendasid seda demokraatlikku süsteemi iidsed roomlased aastatel 510 eKr kuni 27 eKr. Roomlased kasutasid esindusdemokraatia süsteemi, kus igal aadlil oli esindus senatis ja lihtrahval oli esindus assamblees.
Demokraatia tüübid
Üldiselt liigitatakse demokraatlikud süsteemid kahte tüüpi, nimelt otsedemokraatia süsteemid ja esindusdemokraatlikud süsteemid.
Otsedemokraatia
Otsedemokraatia süsteemis annab iga rahvas otsuse tegemisel oma püüdlused arvamuste või häälte kaudu. Tavaliselt esindab iga rahvas poliitikat valides iseennast, et poliitiline olukord oleks otseselt inimeste kätes.
Kuid seda süsteemi kasutatakse tänapäeval harva. Selle põhjuseks on rahvastiku tihedus ja elanikkonna vähene huvi uurida riigi üldisi poliitilisi probleeme.
Esindusdemokraatia
Esindusdemokraatia süsteemis annab kogu rahvas oma arvamuse rahvaesindajate valimisel üldvalimiste kaudu.
Pärast valituks saamist väljendavad rahvaesindajad oma rahva püüdlusi riigi probleemidest ülesaamisel.
See on arutelu demokraatliku valitsussüsteemi üle. Loodetavasti võib see teile kõigile kasulik olla.