Riigi ja tuuleenergia ettevõtete vaidluses selle üle, kas Tootsi tuulepargi eraldamine riigi omanduses olevale Eesti Energiale oli õiglane, on ilmnenud omapärane detail. Nn sõltumatut kinnisvaraekspertiisi, mis määras maatüki hinnaks vaidlusaluse 4,1 miljonit eurot, ei tellinud mitte ükski riigiasutus, vaid Eesti Energia ise.
Kui seni on nii riik kui ka Eesti Energia ise apelleerinud sellele, et Tootsi tuulepargi maa hinna määras sõltumatu kinnisvaraekspertiis, mida omakorda kinnitasid sõltumatud audiitor- ja advokaadibürood, siis on nad unustatud mainida, et dokumendi peal on ekspertiisi tellijana must valgel kirjas Eesti Energia AS ise.
«Asja tuum on ju selles, et hindamisakt peab olema sõltumatu,» märkis Talvik, kes on seda meelt, et värskelt ilmnenud asjaolu ei tohiks kindlasti tähelepanuta jätta. «See tõestab järjekordselt, et siin luuakse taas jõuga sellele riigiettevõttele konkurentsieelist,» põhjendas riigikogu erikomisjoni esimees.
Talviku nördimuse allikaks on napi pooleteise kuu jooksul ehk mullu 29. septembrist kuni 7. novembrini valdavalt Pärnus tegutsevas kinnisvarabüroos DTZ Kinnisvaraekspert valminud dokument, mille on allkirjastatud ettevõtte hindajad Liis Vahkal, Hartti Tomson ja Aivar Tomson.
Peale selle, et dokumendi tiitellehel ilutseb tellijana Eesti Energia nimi, selgub sisust, et riigi omandis olev energiaettevõte on andnud teiste allikate kõrval ka hindamisakti koostamiseks vajalikke algandmeid.
Vastuolu riigivaraseadusega
Talviku seisukohta, et hindamisakti tellija ei oleks kindlasti tohtinud olla Eesti Energia, jagab ka advokaadibüroo Cobalt vandeadvokaat Silja Holsmer, kelle sõnul tuleks sellises olukorras lähtuda riigihangete seadusest, riigivaraseadusest, asja puudutavast määrusest ning vara hindamise heast tavast.
«Riigivaraseaduse kohaselt korraldab riigivara võõrandamist riigivara valitseja, kelleks antud juhul on keskkonnaministeerium,» selgitas Holsmer. Ta lisas, et kui riigivara üleandmiseks peab olema ka valitsuse nõusolek – mis kõnealusel juhul oli vajalik –, siis esitab riigivara üleandmise ettepaneku valitsuse otsuse eelnõuna asjasse puutuva äriühingu aktsiate valitseja, praegusel juhul rahandusministeerium.
Seega oleks hindamisakti tellija saanud olla keskkonnaministeerium ja rahandusministeerium. «Seevastu on antud juhul hindamisakt tellitud Eesti Energia poolt vastavalt Eesti Energia esitatud lähteülesandele, mis on vastuolus riigivaraseaduses sätestatuga,» nentis Holsmer, kes osaleb ka riigiga peetavas vaidluses ühe tuuleenergia ettevõtte, ASi Eesti Elekter esindajana.
Kuna tuuleenergia ettevõtjate ja riigi kohtuvaidluses on peamine küsimus see, kas tegemist oli lubamatu riigiabiga ja kas riik on seejuures tehingu tingimusi määrates käitunud nagu mõistlik erainvestor, siis näitab just see kinnisvaraekspertiis, et valitsus ise ei ole Tootsi kinnistu kohta mitte ühtegi hinnangut koostanud ega tellinud.
«Valitsus ja Eesti Energiale üritavad jätta muljet, et riik on tellinud sõltumatult eksperdilt hinnangu kinnistu turuhinna kohta ja seeläbi käitunud, nagu käituks mõistlik eraõiguslik müüja,» lausus vaidluses tuuleenergia ettevõtete gruppi Nelja Energiat esindav Soraineni büroo vandeadvokaat Allar Jõks.
Ta lisas, et ükski mõistlik eraõiguslik müüja ei jätaks õigust selgitada välja müüdava objekti väärtus ja määrata hind ostmisest huvitatud isikule, nagu praegu on tehtud.
Aktis teisigi küsitavusi
Siiski ei ole tellija nimi ainus, mis Tootsi kinnistu väärtust hinnanud dokumendi juures küsimusi tekitab. Asjaosalistele jääb arusaamatuks ka hinna määramisel aluseks võetud ühik.
ASi Nelja Energia tegevjuhi Martin Kruusi sõnul on hindamisaktis kasutatud eurot ruutmeetri kohta sisuliselt vale mõõdik, kuna tegelikult ostetakse tuulepargialuse maa puhul toodangut. «Ehk Eesti Energia ekspertiis on maa hinna määranud, lähtudes varasemate tehingute maa ruutmeetri hinnast, mitte sellest, kui palju saab maale tuulikuid rajada ning nendega elektrit toota ja tulu teenida,» selgitas Kruus.
Kui hindamise lähtealus oleks olnud rajatavate tuulikute arv ja nende toodang, siis oleks maa väärtus tulnud oluliselt kallim kui praegu ekspertiisiga määratud 108 000 eurot ühe rajatava tuuliku kohta. Kruus juhtis tähelepanu ka hindamisaktis kasutatud võrdlusbaasile, mis tema hinnangul ei ole adekvaatne, kuna sinna ei ole kaasatud riiklikel oksjonitel müüdud tuuleparkide maid.
Kui Nelja Energia juht ütles, viidates 2012. aastal toimunud Paldiski tuulepargi maa enampakkumisele, et tegelik hind oleks pidanud olema vähemalt kolm korda kallim, siis Eesti Elektri esindaja tõi võrdluseks 2015. aasta Aidu tuulepargi hoonestusõiguse hinna, kus ühe tuuliku aluse maa hind oli lausa 4,5 korda kõrgem.
«Jääb arusaamatuks, miks riigil ei tekkinud küsimust Tootsi tuulepargi hindamisaktis toodud hinna põhjendamatusest, kui riik oli teadlik Aidu tuulepargi tehingust. Mõistlikult käituv erainvestor ei oleks niimoodi toiminud,» nentis Holsmer.
Ministeeriumile tavaline praktika
Rahandusministeeriumi riigivara osakonna juhataja Kaie Karniol kinnitas, et hindamisakti tellija oli Eesti Energia AS. «See on tavapärane praktika, et mitterahaliste sissemaksete puhul tellib eksperdihinnangu äriühing, kelle aktsiakapitali sissemakse tehakse,» märkis ministeeriumi esindaja.
Ta tõi näiteks, et kõik Riigi Kinnisvara ASile tehtavad eksperdihinnangud, mida on igas kuus mitu, tellib RKAS ise. Ta ei täpsustanud, kas praegusel juhul oli kaalumisel ka, et hinnangu oleks tellinud keegi teine.
Karnioli sõnul peab vastavalt äriseadustikule mitterahalise sissemakse hindamist kontrollima audiitor, kes on kinnitanud, et hindamine on tehtud korrektselt. «Hindamisel lähtuti riigile kuuluva kinnisasja hariliku väärtuse hindamisele kehtivatest nõuetest ja õigusaktidest,» sõnas ministeeriumi osakonna juhataja.
Ta lisas, et nii rahandusministeerium kui ka audiitor osalesid aktiivselt hindamisaruande tellimisel. «Nõuded hindamisele tulenevad valitsuse määrusest nr 79 «Kinnisasja kasutustasu ja hariliku väärtuse hindamise kord, nõuded hindamisaruannetele ja nende tellimisele»,» rääkis Karniol.
Küsimusele, miks otsustati hindamisakti koostades just valitud ühiku kasuks, vastas rahandusministeeriumi esindaja üksnes, et täpne väärtuse kujunemine on kirjeldatud hindamisaruandes.
Valitsuse otsus ja ehitusload kohtus
Kui Tallinna halduskohus otsustas 19. jaanuaril pikendada esialgset õiguskaitset Tootsi kinnistu eraldamise küsimuses, kuni riik ja tema otsuse kohtusse kaevanud tuuleenergia ettevõtted on asja kohtus lõpuni vaielnud, siis 3. veebruaril kaebasid selle otsuse ringkonnakohtusse edasi nii Eesti Energia ise kui ka valitsus rahandusministeeriumi vahendusel, nõudes valitsuse korralduselt esialgse õiguskaitse tühistamist.
«Otsus peaks tulema selle nädala jooksul,» ütles nädala alguses kohtu pressiesindaja Anneli Vilu.
Millistele argumentidele tuginedes aga valitsus ja Eesti Energia esialgse õiguskaitse tühistamist nõuavad, ei soovinud kumbki pool täpsustada. «Meie hinnangul on riigi plaan teha oma varaga tehing kooskõlas riigivaraseaduse ja teiste seadustega ning tegemist ei ole riigiabiga, seetõttu kaitseme oma õigusi kohtus,» märkis Eesti Energia meediasuhete juht Kaarel Kuusk.
Tema sõnul ootab riigi omanduses olev energiaettevõte ringkonnakohtu otsust ega hakka seepärast meedias selgitusi jagama. «Kuna tegemist on poolelioleva kohtumenetlusega, siis pole kohane meedia vahendusel kommenteerida,» lisas ka Kristina Haavala rahandusministeeriumi pressiosakonnast.
Lisaks vabariigi valitsuse korraldusele on tuuleenergia ettevõtted kohtus vaidlustanud ka Eesti Energiale Tootsi kinnistule tuulepargi rajamiseks välja antud esimesed ehitusload. Erinevalt korralduse vaidlustamisega seotud kohtuasjast ei pidanud kohtunik sel puhul vajalikuks esialgset õiguskaitset kohaldada.
Kui nüüd ringkonnakohus otsustaks valitsuse korralduse tühistamist nõudvas vaidluses esialgse õiguskaitse jõusse jätta, aga ehitusluba ei peatata, siis tähendaks Tootsi tuulepargi ehitusega alustamine sisuliselt võõrale maale ehitamist, selgitas ASi Eesti Elekter mõlemas vaidluses esindav Silja Holsmer. «Eesti Energia huvi on vastava kinnistu võimalikult kiire omandamine ning seetõttu ka aktiivselt esialgse õiguskaitse kohaldamisele vastu vaieldakse,» märkis ta.
Seda, kas Talviku juhitav korruptsioonivastane erikomisjon värskelt ilmnenud asjaolude valguses selle juhtumi ka uurida võtab, on riigikogu liikme sõnul veel vara öelda. «Kindlasti on see aga asi, mis tasuks vähemalt arupärimise vormis vastutavalt ministrilt järelepäramist ja torkimist. See ei ole kindlasti õige asjaajamine,» rõhutas komisjoni esimees.
Allikas: Postimees
Foto: Avalik