„KUUMASAARE" OHT | Just selles Euroopa linnas hukkub enim inimesi ülekuumenemise tõttu(1)
Ajakirjas Lancet Planet Health avaldatud hiljutise uuringu kohaselt on Pariisi elanikel võrreldes teiste Euroopa linnadega kõige suurem kuumusega seotud surmajuhtumite risk, kirjutab Läti Delfi.
Uuringusse kaasatud 854 Euroopa linna ja linnapiirkonna seas on Prantsusmaa pealinnas kõige suurem temperatuuriga seotud surmajuhtumite risk kõigis vanuserühmades.
Uuringus hinnati „suboptimaalsetest temperatuuritingimustest“ põhjustatud kogu suremust Euroopas ajavahemikul 2000. aasta jaanuarist kuni 2019. aasta detsembrini. 85-aastastel ja vanematel Pariisi elanikel oli 1,6 korda suurem tõenäosus surra temperatuuri tõusu tõttu kui mujal.
Amsterdam ja Zagreb on Pariisi järel teisel kohal kuumuse tõttu suremise riski poolest.
Miks on Pariisis risk suurem?
Uuringu kohaselt tõusis kõrge temperatuuri tõttu surmade arv Pariisis järsult 2003. aastal Euroopat tabanud kuumalaine ajal, mis tabas Prantsusmaad eriti rängalt.
Kuumalained, mis on kliimamuutuse tagajärg, muutuvad Prantsuse pealinnas üha sagedasemaks ja intensiivsemaks ning roheluse puudumine linnas on üha sagedamini kõneaineks. Teadlased hoiatavad, et olukord halveneb veelgi, kui avalikkus ja valitsus ei tegutse otsustavalt.
Teine Pariisi nõrkus on see, et linna hoonete katusekatted on tsingitud. Tsink on kuumust neelav metall, mis süvendab kõrgete temperatuuride probleemi veelgi, seisab raportis.
Kuigi kuumuse tõttu suremise risk suureneb vanusega, näitab uuring, et äärmuslik kuumus mõjutab eri vanuses inimesi võrdsemalt kui äärmuslik külm.
Kuidas valmistub Pariis eelseisvateks kuumalaineteks?
Paljudes teistes aruannetes väljendatakse, et Pariis on „ülekuumenemas“ ja et 2080. aastaks võib linnas olla kuumalained 34 päeva aastas, võrreldes 14 päevaga 1910. aastal.
See on sundinud poliitikuid kohanema kliimamuutustest põhjustatud „uue reaalsusega“. Üks viimaseid aruandeid sisaldas hoiatust, et sajandi keskpaigaks võib temperatuur Prantsuse pealinnas suvel ulatuda +50 °C-ni.
Pärast 2003. aasta kuumalainet loodud kliimameetmete kava eesmärk on muuta Pariis 2050. aastaks CO2-neutraalseks ja vältida Pariisi muutumist „kuumasaareks“.
Aruandes nõutakse ka jõulisemat poliitikat probleemi lahendamiseks, eriti arvestades üha kasvavaid linnu, mis kannatavad üha enam muutuvate kliimatingimuste all.