Vähenenud kaubamahud ning autovedajate konkurents tähendab, et Merevaigurongile ei jagu kliente ning seni pole see regulaarseid sõite alustanud. Operail loodab jaanuaris vedudega alustada.
Selle asemel, et kaup vedada läände veoautodega, väljus 13. septembril Muuga sadamast Kaunase suunas kolme Balti riigi ühine kaubarong ehk Merevaigurong. Siis ütles Eesti vedaja Operaili juhatuse esimees Raul Toomsalu, et nii kulub neli korda vähem kütust, paisatakse õhku kuus korda vähem süsihappegaasi ning sõit on 28 korda ohutum. Eesti maanteedelt tuuakse aastas ära üle 7500 veoki, lubas Toomsalu.
Pärast seda proovisõitu pidi Merevaigurong nii kiiresti kui võimalik alustama regulaarsete vedudega marsruudil Muuga-Kaunas-Muuga kaks korda nädalas. Seni ei ole see võimalik olnud, nentis Operaili müügiosakonna juht Marko Paatsi.
"Teisel aasta poolel, mis juhtus, oli üleüldine majanduse jahtumine, sellest tulenevalt on Eesti ekspordimahud oluliselt kukkunud. See omakorda toob kaasa selle, et allesjäänud veomahtude osas toimub päris tõsine konkurents autovedajatega. Autotranspordi ettevõtted selleks, et tagada endale mingigi töömaht, teevad allahindlusi. Sellest tulenvalt Merevaigurongi hind ei ole nii atraktiivne turule," selgitas Paatsi.
Üheks Merevaigurongi kliendiks on Logistikakontsern CF&S, mis veab Eestist ning Põhjamaadest kaupa Lääne-Euroopasse. Kuna Balti riikides ning Lääne-Euroopas on raudteelaiused erinevad, tuleb kaup vahepeal ümber tõsta. See teeb Merevaigurongi kalliks.
"Tegelikult see, mis tulevikus plaanis on, et Rail Balticut laeme siin ja võtame Euroopas vastu – see peaks välja nägema niimoodi. CF&S veab väga palju treilereid Euroopas raudteel, me kindlasti usume, et see on tulevik. Me olime kõik valmis tegema seda, aga praegu turg ei mänginud kaasa meiega," rääkis CF&S-i tegevjuht Tiit Arus.
Aastalõpp on logistikasektoris aeglane, ütles Paatsi. Seega loodab Operail, et Merevaigurongi saab käima jaanuari teises pooles.
"Me üritame Läti ja Leedu kolleegidega läbi rääkida järgmiseks aastaks uusi veohindu. Meie veame Eestis, aga Läti ja Leedu vedajad teevad seda oma riikides. Üritame sealt saada konkurentsivõimelisemat hinda."
Paatsi lisas, et turuosalised on Merevaigurongile tulevaks aastaks mahte planeerinud. Seega on Operail optimistlik.
Eesti on jäämas maha eesmärgist suunata kaubaveod raudteele
Uue transpordiühenduse käivitamine on alati keeruline, tõdes Tiit Arus.
"Saabuvast rongijaamast A, B või C on vaja kaup laiali vedada – kõik see logistika on vaja ümber ehitada. Ekspordiga on [isegi] lihtsam. Laed oma treileri täis ja sõidad Euroopasse. Tagasi on vaja tulla konsolideeritud kaubakogusega, see on vaja kokku korjata, terminalist peale võtta. See kõik võtab aega, aga kui see käima läheb, siis see töötab väga hästi ja väga kaua."
See on ka põhjus, miks ei tasu oodata vaid Rali Balticut, kui Eesti tahab saavutada aastaks 2035 eesmärgi, et 40 protsenti kaubast liiguks rongi, mitte veoautoga. 2020. aastal oli see osakaal vaid 26 protsenti ning idasuunaliste vedude lõppemise tõttu see nüüd pigem väheneb.
Ehk Merevaigurong on vaid üks näide laiemast murest. Seda tõdeb ka majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi transpordi arengu ja investeeringute osakonna juhataja Indrek Gailan.
"Pikaajalisemalt on meile vaja uuest olukorrast kooruvalt üle vaadata raudteevedude konkurentsivõime."
See võib tähenda raudtee kasutustasude vähendamist. Kuid seda otsust ei saaks teha üleöö, selgitas Gailan.
"Kuna me peame ka Euroopa Komisjoniga läbirääkimisi pidama erandite saamisel, siis kahjuks ei ole nii kiire, et me suudame siin nädalate või paari kuuga midagi tasude osas kardinaalselt muuta."
Pakiline mure on, mis saab Operailist nüüd, kui Venemaale kehtestatud sanktsioonide mõjul on ettevõte kaotanud suure osa oma ärist. Analüüsi, millised võimalused Operailil uues olukorras jäänud on, esitab ministeerium valitsusele jaanuari teises pooles.
"Seal saab teha need järgmised otsused, et kuhu suunas, mida ja kuidas meil siin raudteeturul opereerima hakatakse. Kas Operailil jäävad ka lisaks kaubaveole mingisugused tegevusharud või piirduks ainult põhja-lõunasuunalise kaubaveoga," ütles Gailan.
Toimetaja: Mirjam Mäekivi