Valitsus pani terviseameti kohe koroonakriisi alguses infosulgu ja võttis kogu otsustamise eriolukorra võimalusi kasutades enda kätte, rääkis usutluses Eesti Päevalehe nädalalõpulisale LP pärast koroonakriisi lõppu terviseametist lahkunud Martin Kadai
"... konflikt, valitsuse ja terviseameti arusaamade erinevus tekkis üsna alguses. Pärast vabariigi aastapäeva olid terviseametil juhtohjad juba käest libisenud, õigemini, need võeti vägisi käest ära. Asjad läksid järjest segasemaks, lausa väga segaseks. Lõpuks ei saanud ma enam üldse aru, mis siin riigis toimub, kes mida juhib ja kuidas sünnivad otsused," rääkis Kadai ajalehele.
"Terviseamet suruti nurka ja pandi infosulgu valitsuse kõigi otsuste asjus. Sain Merikese [Jürilo, terviseameti toonane peadirektor] jutust aru, et teda kaasati pigem põgusalt. Eriolukorra ajal ja järel antud korralduste tegemisse terviseametit ei kaasatud. See on äärmiselt kurb. Terviseamet on ju rakendusasutus, meie pidime need plaanid ellu viima ja järelevalvet korraldama. Ent mingil hetkel otsustas valitsus terviseameti kõrvale mängida ja sidus enda külge teadusnõukoja, millesse ei kuulu veel praegugi terviseameti esindajat. Juhtus see, mis ühes kriisis juhtuda ei tohi: algas paralleeljuhtimine," ütles Kadai.
"Naljakas – halenaljakas, ütlen otse – oli see, kui välisminister rääkis kaamerate ees koroonatestimise meetoditest ajal, kui eestlased olid mitmel pool lõksu jäänud, Euroopa solidaarsus oli suure küsimärgi all, kehtestati ekspordipiiranguid, tarvis olnuks tegutseda Euroopa ühtsuse nimel ja tagada hädavajalike kaupade liikumine. Siseminister pusis piiridega omasoodu, peaminister pusis üldkorralduslike piirangutega. Valitsuse otsuseid postitati sotsiaalmeediasse enne nende kinnitamist. Tekkis tohutu infomüra. Selline käitumine on kriisis halvav," lisas Kadai.
Kadai andis lahkumisavalduse pärast seda, kui valitsus oli Jürilo lahkuma pannud.
Ka eriolukorra väljakuulutamise suhtes oli Kadai kriitiline.
"Terviseametile on ette heidetud, et me ei toetanud eriolukorra väljakuulutamist, vähemasti tollel ajal mitte. Me tõesti ei toetanud seda, sest eriolukord on väga tugev inimese põhiõiguste riivaja. Demokraatlikus ühiskonnas on see viimane õlekõrs. See kaart tõmmatakse tagataskust välja siis, kui enam muud võimalust ei ole. Meil tõmmati see välja ennatlikult ja minu arusaamist mööda ka mitte päris kohases õiguslikus konstruktsioonis," rääkis Kadai.
Allikas: LP