ujoviškai reformuoti savo aukštojo mokslo sistemas, iš tiesų visame pranešime šis klausimas sprendžiamas sutelkiant dėmesį į Bolonijos procesą ir į tai, kas laikoma absoliučiai būtinu atremiant globalizacijos keliamus iššūkius, primygtinai tvirtinant, kad procesas turi būti gilinamas. Todėl balsuodami susilaikėme, nes nesutinkame su šiuo tyrimu.
Vis dėlto sutinkame, kad atėjo laikas svarstymams ir diskusijoms dėl Bolonijos proceso, ypač bandant nustatyti, kaip pasikeitšvietimo sistemos ir kaip šie procesai bei pokyčiai paveikaukštojo mokslo kokybę atskirose valstybėse narėse.
Visi Europos piliečiai, nepaisant jų pilietybės, šalies ar gimimo vietos, privalo turėti teisę gauti aukštos kokybės išsilavinimą. Be to, judumas gali turėti teigiamos įtakos ne tik asmeniui, dalyvaujančiam judumo programoje, bet ir aukštojo mokslo institucijoms ir visuomenei kaip visumai. Taip pat nereikėtų užmiršti jo socialinės dimensijos, kaip tai buvo iki šiol.
Hélene Goudin ir Nils Lundgren  
raštu. - (SV) Šis Europos Parlamento Kultūros ir švietimo komiteto pranešimas savo iniciatyva kaip įprasta peržengia Komiteto kompetenciją keliant naujas idėjas dėl to, kaip ES turėtų platesniu mastu dalyvauti švietimo procese. Tai sritis, kuri šiuo metu yra valstybių narių kompetencija, ir manome, kad taip ir turėtų būti ateityje.
Be kitų dalykų pranešime siūloma ES įvesti bendrą Europos studento tapatybės kortelę. Manome, kad neįtikėtina, jog vien šie pasiūlymai padidintų studentų judumą. Labiau tikėtina, kad jie padidintų biurokratiją, susijusią su studentų veikla. Pranešėja aiškinamojoje dalyje taip pat rašo apie teisinio pagrindo ES lygmeniu poreikį studentams.
Šiais pasiūlymais siekiama suardyti ES pasiektus susitarimus dėl politinės atsakomybės masto įvairiose politikos srityse. Todėl balsavome prieš šį pasiūlymą.
Vasco Graça Moura  
Kitais metais sueis 10 metų nuo Bolonijos deklaracijos pasirašymo, todėl reikia iš naujo nustaty