jumā, kas iesniegts apspriešanai Ministru padomē un Eiropas Parlamentā saistībā ar izmēģinājuma programmas darbību šajā vasarā.
Gan Padome, gan Eiropas Parlaments, gan Komisija jāpārliecina sadarboties šī mehānisma izveidošanā. Protams, dalībvalstis tajā pašā laikā nedrīkst nevērīgi izturēties pret saviem pienākumiem informācijas, izglītības un profilakses jomā.
Es gribētu dažos vārdos pastāstīt mazliet vairāk par Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu, kuru izveidoja 2001. gadā un kurš savas pastāvēšanas pirmajos gados jau dažas reizes sniedza palīdzību ugunsgrēkos. Kopš 2005. gada ugunsdzēsības pasākumi gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās - aptuveni 50 % Eiropas Savienībā un 50 % ārpus tās - palielinājās pieckārt, un mēs būtiski uzlabojām koordinācijas darbu un palīdzību, kuru mēs nodrošinām ar Kopienas Civilās aizsardzības mehānisma starpniecību.
Visiem ir zināms, cik svarīgi bija sniegt palīdzību gan cunami, gan viesuļvētras "Katrīna” gadījumā. Patiesībā mēs bijām pirmie, kas abos gadījumos nosūtīja speciālistus uz dabas katastrofas skartajām teritorijām. Tomēr, kā jau iepriekš teicu, darāmā mums ir ļoti daudz, un visi, kas lasa Barnier kunga ziņojumu, sapratīs, cik ļoti mēs varam uzlabot civilo aizsardzību attiecībā uz Eiropas iedzīvotājiem un, protams, attiecībā uz vides aizsardzību.
Theodoros Skylakakis
PPE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētājas kundze! Katru gadu Dienvideiropā ugunsgrēki iznīcina 400 000 hektārus mežu. Tā ir sistēmiska rakstura liela mēroga nelaime, un nākamajās desmitgadēs tā tikai palielināsies. Vismaz 30 - 40 gadus mēs, neraugoties uz visiem centieniem samazināt siltumnīcefektu radošās gāzes, pieredzēsim negatīvas klimata pārmaiņas, jo īpaši Eiropas dienvidos, kur meži ir īpaši jutīgi pret šādām pārmaiņām. Nākotnē mēs saskarsimies ar postošākiem ugunsgrēkiem un nopietnākiem apdraudējumiem.
Parastos apstākļos ugunsgrēk