Harbour, har spelat för att förbättra kommissionens första förslag och förmå oss att ta oss ur det dödläge som vi hade hamnat i vid det tillfället. Detta skedde samtidigt som man bevarade direktivets övergripande struktur, som syftar till att öka tillväxten och sysselsättningen - vilket uppenbarligen är en av huvudfrågorna på den inre marknaden - eftersom det i dag är tydligt att nio av tio nya arbetstillfällen i EU:s ekonomi skapas inom tjänsteekonomin. Jag kan även berätta att jag är mycket angelägen om att nya arbetstillfällen skapas inom industrisektorn. Detta ger uppenbart upphov till andra frågor rörande en EU-politik som vi bör främja i syfte att bibehålla en bas för industriell tillverkning. Tjänster är dock den huvudsakliga källan till tillväxt och sysselsättning.
Med Evelyne Gebhardts nya betänkande har parlamentet återigen bekräftat sitt engagemang i denna fråga och Evelyne Gebhardt har själv visat att hon är mycket målmedveten, om jag får säga så. Jag är personligen glad över att hon är målmedveten i det här fallet, när det handlar om att övervaka införlivandet och ett korrekt genomförande av detta direktiv, som är en nödvändig förutsättning för att fullborda den inre marknaden för tjänster.
Nu när jag står här inför er, fyra år efter det att direktivet antagits, har det redan lett till konkreta resultat. Vi har fått över 1 000 anmälningar om ändringar av lagstiftningen i medlemsstaterna. Vissa tillfällen har det varit internationella texter eller ramtexter som har medfört ändringar i sektorerna i varje land eller till och med i varje region. Flera tusen ändringar i den nationella eller regionala lagstiftningen har redan skett till följd av de incitament som detta direktiv har gett. Vi anser att det fortfarande finns stor potential och vi måste därför gå vidare.
Evelyne Gebhardt tog upp en mycket viktig fråga som gäller ett av tjänstedirektivets instrument - de gemensamma kontaktpunkterna. Jag stöder helhjärtat den a