etése és ellenőrzése, illetve a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem értékelése céljából érdemes megfontolni a 2001-es laekeni Európai Tanács által elfogadott "Laekeni indikátorok”, illetve azok időközben bővített és tovább részletezett komponenseinek alkalmazását. A laekeni indikátorok részletes és megbízható képet adnak a társadalom egyes csoportjainak a közélet bizonyos szegmenseiben elfoglalt helyzetéről, és az elmúlt években számos uniós intézmény - köztük az Eurostat - alkalmazta sikerrel.
Danuta Jazłowiecka
írásban. - (PL) A vita tárgyát képező Európa 2020 stratégia fő céljának a gazdasági növekedés biztosításának kellene lennie az Európai Unióban, valamint a foglalkoztatás növelésének. Az általunk hozott intézkedéseknek a gazdasági tevékenység fokozására és ily módon a hosszú távon fenntartható gazdasági növekedés elérésére kellene irányulniuk. A Bizottság által javasolt mutatókat ki kellene egészíteni az infrastrukturális telítettség mutatójával a távinformatika, a közlekedés, az energia, a környezet és a szociális ügyek területén. A jól fejlett infrastruktúra a belső piac hatékony működésének alapja, amely végül a belső kereslet és a gazdasági tevékenység növekedéséhez vezet. Ezen túlmenően a jól fejlett infrastruktúra szükséges a régiók fejlettsége közötti különbségek csökkentéséhez, ami jobb versenyképességhez és erősebb gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz vezet. Továbbá szeretném megemlíteni a foglalkoztatási mutatót, amelyet prioritásként kellene kezelni. Az általunk tett lépéseknek nemcsak a strukturális reformokra kellene koncentrálniuk, hanem az uniós munkaerő és szellemi tőke jobb felkészítésére és kihasználására is. Feltételezem, hogy egyikünknek sincs kétsége afelől, hogy az EU 2020 stratégia végrehajtása mellett erőteljesebb vezető szerepre és nagyobb politikai felelősségre lesz szükség a